Příloha č. 1 k usnesení ZHMP č. 15/08 ze dne 26.2. 2004

MAGISTRÁT HL. M. PRAHY – SEKCE ÚTVAR ROZVOJE MĚSTA
odbor strategické koncepce

MONITOROVACÍ ZPRÁVA
o naplňování strategické koncepce
hl. m. Prahy 
v období 2002 až 2003

únor 2004

Monitorovací zpráva hodnotí výsledky dosažené v roce 2002 a v prvních sedmi měsících roku 2003 při naplňování strategické koncepce města.
Je zaměřena na strategické priority a další programy a aktivity, které by měly být realizovány průběžně. Věnuje se také plnění závěrů a doporučení loňské monitorovací zprávy, schválených 27. června 2002 usnesením Zastupitelstva hl. m. Prahy č. 43/05. Zpráva upozorňuje, kde dochází k odchylkám od původních záměrů strategického plánu a kde jeho realizace zaostává za předpokládaným postupem. Stanovuje také oblasti, v nichž by strategická koncepce města měla být aktualizována i nové úkoly, které město musí řešit. 

OBSAH

Úvod
Strategické priority hl. m. Prahy
Integrace Prahy do evropských struktur
Praha – centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
Spolehlivě fungující doprava šetrná k životnímu prostředí
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
Zkvalitnění správy města
Přechod na polycentrickou strukturu města
Další programy a aktivity
Naplňování strategických priorit
INTEGRACE PRAHY DO EVROPSKÝCH STRUKTUR
PRAHA–CENTRUM INOVACÍ A KVALIFIKOVANÝCH PRACOVNÍCH SIL
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
Spolehlivě fungující doprava šetrná k prostředí města
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
Zkvalitnění správy města
PŘECHOD NA POLYCENTRICKOU STRUKTURU MĚSTA
Naplňování dalších programů a aktivit

Úvod
Usnesením ZHMP č. 19/03 ze dne 25. 5. 2000 k návrhu Strategického plánu hl. m. Prahy (bod II. 2. 1) byla založena povinnost průběžně monitorovat realizaci pražského strategického plánu a každoročně vyhodnotit jeho naplňování formou monitorovací zprávy. 
Hodnocené období – od července roku 2002 zhruba do srpna roku 2003 – přineslo řadu událostí a podnětů, významných pro život hlavního města i pro koncepci jeho budoucího rozvoje. 
Snad nejvýznamnější skutečností, která v hodnoceném období zasáhla do života hlavního města Prahy, byly katastrofální povodně v srpnu roku 2002. Staly se nechtěnou prověrkou takřka všech systémů města, způsobily mnohamiliardové škody a jejich odstraňování významně ovlivnilo postup realizace většiny strategických cílů města. Odstranění povodňových škod a zajištění spolehlivé ochrany před „velkou vodou“ se staly důležitou strategickou prioritou města jak v hodnoceném období, tak i pro období následující.
Přiblížil se vstup České republiky do Evropské unie a s ním i možnost využít při realizaci strategických záměrů města finanční prostředky z evropských strukturálních fondů. Protože taková pomoc je v unii vždy poskytována na podkladě regionálních strategických koncepčních dokumentů, stal se pražský strategický plán základem tzv. Jednotných programových dokumentů pro Cíl 2 a pro Cíl 3, které městu otevřou přístup ke strukturálním fondům EU. Lze též očekávat, že obsah i forma řízení rozvoje regionů a měst se v příštích letech přiblíží postupům obvyklým v Evropské unii. I když je pražský strategický plán pro tento proces dobrým východiskem, bude nutné po vstupu ČR do EU strategickou koncepci města prověřit a, bude-li to třeba, stanovit nové strategické cíle. 
Významným politickým impulsem pro další práci na strategické koncepci města a její realizaci se stalo programové prohlášení Rady hl. m. Prahy pro volební období 2002 – 2006 „Společně pro Prahu“, které potvrdilo správnost zaměření dlouhodobé strategické koncepce města a přineslo i řadu nových dílčích úkolů. Patří k nim například potřeba vytvořit koncepční rámec pro další práci na územním plánu hlavního města nebo úkoly související s možností uspořádat v Praze v roce 2016 (2020) olympijské hry.

Strategické priority hl. m. Prahy
Sedm strategických priorit je těžištěm první etapy realizace strategické koncepce hlavního města na období let 2000 – 2006. Především na jejich naplňování byla pod vedením příslušných politických garantů (členů Rady HMP) i odborných garantů v hodnoceném období zaměřena hlavní pozornost. Obecně stále platí to, co již konstatovala první monitorovací zpráva: ty priority, které byly založeny již v průběhu devadesátých let, mají propracovanější strukturu programů a vybudováno lepší organizační a personální zabezpečení, jejich realizace proto postupuje rychleji a s viditelnými výsledky ("Spolehlivě fungující doprava šetrná k prostředí města" a "Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji"). K výraznému pozitivnímu posunu došlo v hodnoceném období v naplňování priorit "Integrace Prahy do evropských struktur", "Zkvalitnění správy města" a "Přechod na polycentrickou strukturu města". Nejmenší progres byl zaznamenán u strategických priorit "Praha - centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil" a „Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení“, i když i zde byly učiněny některé kroky a bylo dosaženo dílčích výsledků. U těchto priorit stále existují bariéry dané nedořešenými problémy na celostátní úrovni (oblast bydlení), nebo přetrvávající absencí potřebných organizačních struktur na úrovni města (podpora podnikání, Regionální rozvojová agentura apod.). 
Integrace Prahy do evropských struktur
V hodnoceném období byla integračním aktivitám hlavního města věnována výrazná pozornost, a to především v souvislosti s přípravou České republiky na vstup do Evropské unie. K vyjednávání s evropskou administrativou byly připraveny dva jednotné programové dokumenty, které Praze umožní v letech 2004 – 2006 využít při řešení svých problémů a realizaci strategických záměrů města podporu ze strukturálních fondů EU v celkové výši zhruba 130 mil. EUR. Předpokladem pro získání evropských financí je včasné vybudování organizačních struktur a připravenost vhodných projektů. Nemalou roli musí sehrát účinná propagace obou programů a spolupráce všech partnerů, kteří se na jejich realizaci budou podílet. Po komunálních volbách v roce 2002 se uskutečnila řada kontaktů s partnerskými evropskými městy a Praha se aktivně zapojila do činnosti celoevropských sítí, zejména sítě hlavních a velkých měst Eurocities, a podílela se na řadě dalších dílčích programů Evropské unie. V důsledku srpnové povodně 2002 vzrostl význam zabezpečení pražských památek před záplavami i snaha města ochránit své kulturně-historické dědictví celosvětového významu.
Praha – centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil
Praha je pro podnikatele jednou z nejatraktivnějších středoevropských lokalit. Její inovační potenciál však zůstává využit jen zčásti, alokace některých hi-tech aktivit je nepříznivě ovlivněna malou kapacitou vědeckých i technologických parků a inkubátorů pro začínající podnikatele. Pro rozvoj v této oblasti byly učiněny některé kroky: pokračují práce na inovační strategii Prahy v rámci projektu BRIS (Bohemian Regional Innovation Strategy), významná je individuální účast pražských subjektů na národních i mezinárodních programech. Je však nezbytné přijmout komplexní systémové řešení, které by účinně propojilo a koordinovalo aktivity všech účastníků inovačního procesu. Překážkou zůstala i v hodnoceném období absence regionální rozvojové agentury v hl. m. Praze. V oblasti školství byl na úrovni města přijat nový koncepční dokument – Dlouhodobý záměr vzdělávání a rozvoje výchovně vzdělávací soustavy v hl. m. Praze. Zásadně se změnilo pojetí grantů na podporu vzdělávání, které směřují k co nejlepší připravenosti pracovní síly (zvláště pedagogických pracovníků) pro regionální trh práce.
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
Ve sledovaném období se nepodařilo aktivním působením změnit legislativní prostředí České republiky v oblasti bydlení, a proto i nadále není bytový trh plně funkční. To se projevuje i v potížích ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru při bytové výstavbě, kdy soukromý sektor preferuje především výstavbu bytů do osobního vlastnictví. I přes tyto problémy, v souladu se závěry a doporučeními loňské monitorovací zprávy, město pokračovalo v komunální bytové výstavbě. Oproti předchozímu období došlo k podstatnému nárůstu počtu dokončených bytů. Tato výstavba byla financována z rozpočtu města a prostřednictvím státních podpůrných programů také ze státního rozpočtu. Po srpnových povodních v roce 2002 bylo nutné obecní byty prioritně poskytnout občanům, kterým voda byt vážně poškodila nebo zcela zničila.
Pokračující regenerace městských panelových domů na základě zpracovaných pilotních projektů odpovídá doporučením z loňské monitorovací zprávy.
Spolehlivě fungující doprava šetrná k životnímu prostředí
Nejcitelněji zasáhla srpnová povodeň v roce 2002 dopravní městský systém. Škody na něm jsou vyčísleny na téměř deset miliard korun. Rozhodující podíl na tom má zatopení pražského metra, kde byla po povodních mimo provoz polovina stanic a zhruba jedna třetina jich byla přímo zaplavena. Nezbytné náklady na obnovu metra jsou zatím stanoveny na 6,96 mld. Kč. Některé komunikace a po nich vedené tramvajové tratě byly vážně poškozeny podemletím, stejně jako některé úseky cyklistických stezek na březích Vltavy. Ze zkušeností z loňské povodně také vyplynula nutnost zajistit v nejbližším období spolehlivou ochranu metra a páteřních komunikací před případnými obdobnými povodněmi v budoucnu. Využijí se přitom závěry komise Rady hl. m. Prahy pro prošetření příčin zaplavení metra. Přes nutnost přesunout stavební kapacity a část finančních prostředků na urychlené odstranění škod způsobených povodní pokračovala výstavba klíčových dopravních staveb tak, že u nich nedojde k prodloužení termínů zprovoznění. I za této obtížné situace se podařilo docílit souladu se závěry a doporučeními loňské monitorovací zprávy. Zaostávání za termínem stanoveným ve Strategickém plánu hl. m. Prahy (rok 2006) hrozí u realizace (etapové) objízdné trasy kolem Prahy, což je způsobeno zejména četnými odvoláními proti vydaným rozhodnutím. Zpravidla se jedná o rutinní činnost vždy stejných osob, která je namířena proti každé významné komunikační stavbě. K celkově příznivějšímu přijímání těchto staveb ze strany veřejnosti a místních občanských iniciativ v budoucnu bezesporu přispěje větší provázanost na regulační opatření uvnitř objízdné trasy a na opatření v opouštěných tranzitních trasách tak, jak to předpokládá Strategický plán hl. m. Prahy. V závěru roku 2002 bylo představiteli hl. m. Prahy, Středočeského kraje, Ministerstva dopravy ČR a Českých drah podepsáno „Memorandum o spolupráci při řešení dopravní obslužnosti a rozvoji železniční infrastruktury v pražském metropolitním regionu a spolupráci při rozvíjení integrovaného dopravního systému pro oblast Středočeského kraje a kraje Hlavní město Praha“. Tím se významně sblížily názory na základní společné problémy obou regionů v oblasti dopravy.
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
Do většiny oblastí souvisejících s touto prioritou se výrazně promítly důsledky srpnových povodní 2002. Citelně poškozena byla i část vodohospodářské infrastruktury, zejména kanalizační. Voda zcela zatopila a dlouhodoběji vyřadila z provozu Ústřední čistírnu odpadních vod, což jen podtrhlo aktuálnost definitivního vyřešení lokalizace ÚČOV. Dosud zpracovaná koncepční část generelu odvodnění pro hl. m. Prahu umožňuje umístění ÚČOV v několika variantách. Umístění ÚČOV se urychleně řeší jak změnou ÚPn hl. m. Prahy, tak projektovou přípravou. Území je třeba dořešit také z hlediska urbanistické koncepce a s ohledem na ochranu ÚČOV před povodněmi a na další rozvojové priority Prahy (jako je např. využití Trojské kotliny) a ostatní strategické záměry města. Zaplaveny byly též některé úseky kolektorů. Náprava povodňových škod se tak nejen v případě technické infrastruktury stala pro město aktuální prioritou. I přesto však bylo v plánovaných aktivitách dosaženo pokroku. Patrné je to například u systémové obnovy vodovodní a kanalizační sítě. Byla dokončena I. koncepční fáze Generelu odvodnění, je rozpracována II. fáze v oblasti Západního Města a pokračuje i tvorba generelů jednotlivých pražských vodních toků. Proces kolektorizace postupoval výrazněji zejména v centru Prahy. Nadále byl rozvíjen systém CZT, došlo ke snížení emisí ze zdrojů REZZO 1 a 2. Zlepšila se také funkčnost a úspornost veřejného osvětlení. Probíhá zpracování Územní energetické koncepce hl. m. Prahy s předpokládaným dokončením do konce roku 2003.
Zkvalitnění správy města
Pokračovala reforma veřejné správy, zejména zabezpečením kompetencí nově svěřených hlavnímu městu a realizací opatření, která byla přijata v minulém období na základě nového zákona o Praze. Praha pokračovala v úsilí o jednotný, ekonomicky a organizačně efektivní systém řízení města a na tomto poli dosáhla řadu významných úspěchů. Úpravy Statutu hl. m. Prahy v této oblasti přispěly ke zlepšení služeb poskytovaných veřejnosti. Řada opatření ke zlepšení účinnosti a kvality městské správy směřovala do oblasti protikorupční politiky, zvýšení všestranné profesionality a otevřenosti vůči veřejnosti.
Přechod na polycentrickou strukturu města
Naplňování programů priority v tomto období sledovalo trendy založené v předcházejících letech. Přetrvává značně diferencovaný rozvoj center s celoměstskou působností (obvodových center) i jednotlivých lokalit rozšířeného celoměstského centra ovlivněný různou připraveností území, specifickými historicko urbanistickými a územními podmínkami, polohou ve městě a v neposlední řadě i rozdílným zájmem investorů. Další zřetelný rozvoj zaznamenalo zejména území nového městského centra Smíchov a centra Nové Butovice, pokračuje příprava území Pankráce. V prostoru Karlína vznikly v souvislosti s povodněmi nové podmínky a impulzy pro další investiční rozvoj. U řady dalších lokalit zůstává podmiňujícím faktorem dalšího rozvoje zejména řešení základní dopravní infrastruktury. I přes některé pozitivní příklady investic mimo stávající celoměstské centrum přetrvává značný investorský tlak na centrální části města. Koordinované úsilí o jeho snižování bude nezbytné zajistit i v podmínkách převedení územního rozhodování do kompetencí jednotlivých městských částí.

Další programy a aktivity
Také do realizace dalších programů (v běžném chodu města) se výrazně promítly průběh a důsledky srpnové povodně v roce 2002. Proto se v hodnoceném období dostal do centra pozornosti program „Zvládání mimořádných krizových situací“.

Jedním z bodů Závěrů a doporučení Monitorovací zprávy o naplňování strategické koncepce hl. m. Prahy v roce 2000 bylo doporučeno „prověřit možnosti Prahy v oblasti pořádání velkých akcí evropského a světového významu (OH apod.)“. 
V roce 2003 byla znovu oživena myšlenka možné kandidatury Prahy na pořádání letních olympijských her, a to v horizontu let 2016 resp. 2020. Tento záměr oficiálně vyhlásil pražský primátor v červenci na 115. zasedání Mezinárodního olympijského výboru v Praze.
Koncem června Zastupitelstvo hl. m. Prahy usnesením č. 09/20 ze dne 26. 6. 2003 schválilo návrh organizačního a finančního zajištění analýzy související se záměrem pořadatelství LOH 2016 resp. 2020 v hl. m. Praze. Zmíněná analýza, jejímž hlavním gestorem a koordinátorem byla určena sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP, je nezbytným předpokladem pro důkladné posouzení výchozí situace města a pro zvážení všech možných přínosů a rizik takové akce (i s ohledem na unikátní památkovou hodnotu města a únosnost pořadatelství pro životní prostředí). Bude například nutné objektivně zhodnotit stav sportovišť, technické či dopravní infrastruktury, ubytovacích, stravovacích a zdravotnických kapacit, informačně-technologického zázemí, bezpečnostních opatření apod., respektive porovnat současnou situaci s parametry požadovanými pro LOH. Již dnes je jasné, že klíčovým faktorem pro úspěšné uskutečnění olympijského záměru bude dostatečné zapojení státu a kvalitní spolupráce se Středočeským krajem i dalšími regiony ČR. Olympijské pořadatelství se náročností vymyká možnostem (zejména finančním) samotného hlavního města. Předpokládá se i úzká kooperace s Českým olympijským výborem, Českým paralympijským výborem, ČSTV, jednotlivými sportovními svazy aj., a to už při tvorbě analytických podkladů. Jejich zpracování nemá sloužit pouze k posouzení olympijského pořadatelství, ale i pro obecnější rozvojové potřeby města, jimž by kandidatura na LOH (byť i neúspěšná) mohla prospět.

Naplňování strategických priorit

Strategická priorita
INTEGRACE PRAHY DO EVROPSKÝCH STRUKTUR
garanti:	MUDr. Pavel Bém, primátor hl. m. Prahy
Ing. Jan Bürgermeister, náměstek primátora hl. m. Prahy
Ing. Jiří Paroubek, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Prezentace Prahy v integračních strukturách Evropy
garant: MHMP - sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy, odbor zahraničních vztahů MHMP
Zahraniční aktivity byly v hodnoceném období jednou z prioritních činností vedení města. Jejich rozsah i obsah byly v druhé polovině roku 2002 zčásti ovlivněny řešením následků povodní. Výraznou akceleraci pak doznaly po komunálních volbách na přelomu let 2002 a 2003. Jednoznačným úspěchem, zvyšujícím renomé města, byl bezkonfliktní průběh vrcholného summitu NATO a EAPC v listopadu 2002, který zajistila správa města spolu s bezpečnostními a dalšími složkami státu. 
Programové prohlášení Rady hl. m. Prahy pro volební období 2002 – 2006 vychází z předpokladu, že Praha je „správním centrem evropského rozměru“. Zdůrazňuje proto význam mezinárodních vztahů Prahy, zejména pak v souvislosti s přistoupením České republiky do Evropské unie. V návaznosti na to vedení města rozhodlo o přípravě nové Koncepce zahraniční politiky hl. m. Prahy (projednání návrhu bylo zahájeno v červnu 2003), která zahrnuje i oblast vnější komunikace a zahraniční prezentace města. Kriticky byla hodnocena dosavadní činnost Zastoupení hl. m. Prahy v Bruselu; nebylo realizováno doporučení ZHMP, aby byly propracovány informační a koordinační vztahy Zastoupení na jednotlivé složky městské správy a další zájmové subjekty se sídlem v Praze. Činnost této kanceláře, kterou by měli využívat i další partneři města (např. podnikatelská sféra, Hospodářská komora HMP), bude výrazně zaměřena na aktuální potřeby Prahy.
K nejvýznamnějším aktivitám uplynulého období patří příprava dokumentů nezbytných k využití finančních zdrojů ze strukturálních fondů Evropské unie. Jednotný programový dokument pro Cíl 2 (JPD 2) regionu soudržnosti hl. m. Praha, jehož garantem je Ministerstvo pro místní rozvoj ČR a hlavním zpracovatelem odbor strategické koncepce sekce Útvar rozvoje města MHMP, byl schválen Zastupitelstvem HMP dne 17. 10. 2002. Zastupitelstvo vzalo na vědomí také Jednotný programový dokument pro Cíl 3 (JPD 3), jehož hlavním garantem je Ministerstvo práce a sociálních věcí. Po souhlasném projednání ve vládě (usnesení č. 84 v lednu 2003) a dopracování na základě nových bilancí a údajů Evropské komise prošel dokument pro Cíl 2 předběžným projednáním v Bruselu a je připraven pro negociační proces. Oba dokumenty představují příspěvek ve výši cca 4,2 mld. Kč ze strukturálních fondů EU, které mohou v hl. m. Praze aktivovat celkem kolem 9 mld. Kč pro období 2004 - 2006 (s účelovou účastí rozpočtu města a rozpočtů městských částí ve výši cca 1,3 mld.). Pro dokončení přípravy a implementaci JPD 2 a JPD 3 byla zřízena komise Rady hl. m. Prahy v čele s primátorem P. Bémem (dne 28. 1. 2003) a byl založen nový samostatný odbor MHMP pro implementaci JPD 2 a JPD 3 (odbor fondů Evropské unie, zřízen k 1. srpnu 2003). Využití dalších zdrojů EU, zejména Kohezního fondu, je zatím na úrovni ověřování možností a základní přípravy potenciálních projektů.
Některé výhrady hl. m. Prahy k dotační praxi Evropské unie a její regionální politice, vyslovené vedením města i jeho odbornými složkami (např. ke vztahu mezi výší regionálního HDP a dalšími sociálně-ekonomickými ukazateli Prahy a objemem financí přidělených ze strukturálních fondů, i k možnostem jejich použití), se odrážejí v aktivitě Prahy, např. v rámci iniciativy primátorů hlavních měst kandidátských zemí „Capital Cities for EU Enlargement“ i ve společném úsilí sítě evropských hlavních a velkých měst Eurocities o změny v pojetí politiky soudržnosti EU v dalším plánovacím období (po roce 2006).
Město se intenzívně zapojilo do práce v sítích i do jednotlivých programů a projektů EU - například EUROCITIES, METREX, POLIS. Praha dosahuje dobrých výsledků v rámci skupiny projektů týkajících se provozu dopravy (management mobility - MOST, bezpečnost – PRISMATICA) a jejího vlivu na životní prostředí (HEAVEN, TRENDSETTER v rámci iniciativy CIVITAS). Na základě vyhodnocení efektu z účasti v těchto projektech se v současnosti posuzuje konkrétní zapojení orgánů městské správy a některých městem řízených organizací do projektů 6. rámcového programu EU. Sem patří také některé aktivity týkající se zlepšení informačního prostředí a komunikace s veřejností (viz dále Program rozvoje informační společnosti).
Implementace velké části koncepčních záměrů, zajišťování marketingu rozvojových příležitostí pro podnikatelskou sféru, koordinace městských projektů a důslednější prosazování partnerství veřejného a soukromého sektoru byly ve sledovaném období nepříznivě ovlivňovány trvající absencí regionální rozvojové agentury. Po překonání názorových rozdílů politických stran na činnost takové agentury bylo v červnu 2003 zahájeno projednávání záměru (podklad zpracoval odbor zahraničních vztahů MHMP) na její založení. Nejpozději v srpnu 2003 by projednávání mělo být ukončeno a návrh na založení rozvojové agentury by měl být předložen Radě hl. m. Prahy. Do konce roku 2003 však agentura nebyla zřízena.
V souladu s doporučením předchozích monitorovacích zpráv byla otevřena širší diskuse o pořádání velkých akcí evropského a světového významu v Praze. Vedení města rozhodlo prověřit možnost uspořádání Letních olympijských her v roce 2016, popř. 2020. Praha se v tomto smyslu prezentovala na pražském jednání Mezinárodního olympijského výboru, které se uskutečnilo počátkem července 2003. 
2. Ochrana kulturně-historického dědictví
garant: odbor památkové péče MHMP
V 1. pololetí 2003 se upravovaly konečné verze metodických materiálů (textových a mapových souborů), navazujících na Koncepci účinnější péče o památkový fond v hl. m. Praze z roku 2000: Metodika pro posuzování nástaveb, půdních vestaveb a ochranu střešní krajiny; Metodika přístupu k zásadám řešení městského interiéru na území památkových rezervací (dále PR) a památkových zón (dále PZ); Metodický materiál pro obnovu plášťů na územích PR a PZ; Metodický materiál pro posuzování novostaveb a přístaveb ve vnitroblocích a pro ochranu prostředí vnitrobloku v Pražské památkové rezervaci (dále PPR); Definice negativních trendů v projekční a stavební praxi z hlediska památkové péče + Sumář chyb a sporných zásahů; Specifické rozdělení památkově chráněných území pro účely vypracování analyticko regulativních popisů a map památkové ochrany; Systém klasifikace objektů na území PPR dle míry přípustnosti stavebních zásahů; Ochrana a obnova vnitřní struktury nemovitých kulturních památek a staveb v památkově chráněných územích; Analyticko regulativní popisy PPR a PZ. Kompletní Koncepce i s dílčími metodikami bude vydána na multimediálním CD-ROM. Odborná i širší veřejnost zde najde např. mapové soubory PPR a PZ s fotodokumentací všech objektů na daném území, zákresy důležitých turistických tras apod. Byl také iniciován projekt webové prezentace Prahy nejen jako unikátního historického města, ale i moderní světové metropole.
V dubnu 2003 byla zřízena komise Rady HMP pro památkovou péči, která je iniciativním a poradním orgánem v oblasti státní památkové péče na území hl. města. Komisi byl již např. předložen návrh na zřízení ceny hl. m. Prahy za přínos v oblasti památkové péče. Byla navržena restrukturalizace odboru památkové péče MHMP (dále OPP) s cílem zkvalitnit péči o památky a urychlit vyřizování související agendy. Počítá se např. se vznikem nového koncepčního oddělení a v jeho rámci s odborným dokumentačním centrem.Odbor památkové péče MHMP vyvíjel snahu korigovat nevhodné nestavební aktivity na území PPR (sezónní předzahrádky, reklamy, vývěsní štíty, billboardy, antény, mříže a další prvky necitlivé k PPR).
Hlavní město Praha v roce 2002 vyčlenilo pro granty na obnovu nemovitých kulturních památek celkem 78 mil. Kč, z čehož bylo vyčerpáno 61,567 mil. Kč. Na rok 2003 je pro tento účel k dispozici 76,432 mil. Kč a zatím bylo schváleno poskytnutí příspěvků ve výši 63,2 mil. Kč. Z rozpočtu hl. m. Prahy bylo v roce 2002 na opravy církevních objektů ve vlastnictví města čerpáno 34,2 mil. Kč, na opravy církevních objektů v majetku církví a náboženských společností pak 46,3 mil. Kč. Celkem tedy šlo o 80,5 mil. Kč. Financování údržby a oprav památkových objektů ve správě odboru kultury MHMP si v roce 2002 vyžádalo zhruba 112,7 mil. Kč. Tato suma byla později ještě navýšena vzhledem k nutné sanaci povodňových škod.
Z Ministerstva kultury ČR v rámci Programu regenerace MPR a MPZ a Programu péče o vesnické památky získala Praha v roce 2002 celkem jen 10,8 mil. Kč. Správa Pražského hradu v roce 2002 investovala ze státního rozpočtu do památkového fondu ve své péči 123,8 mil. Kč.
V roce 2002 v Praze směřovalo do památkové péče z veřejných zdrojů přes 400 mil. Kč. Problematická však zůstává roztříštěnost financování a neexistence jeho centrální evidence. Alespoň formálně se zvýšila „institucionální přehlednost“ subjektů zainteresovaných v památkové péči (nejen) na území Prahy. Stále nevyužity jsou možnosti získání finančních prostředků z EU. Také zápis Prahy na listině UNESCO není dostatečně zohledněn, a to nejen finančně. Nepříliš funkční je vyhlašování PZ i jednotlivých památek z úrovně státu, který není schopen definovat způsob a podmínky ochrany, stejně jako zajistit její realizaci a financování. Trvá absence respektované klasifikace stavu a ohroženosti památkových objektů, která by spoluurčovala časové a finanční priority pro jejich záchranu. Ne vždy pozitivní je také vliv některých nových budov a přestaveb na charakter PPR nebo památkovou podstatu chráněných objektů. Opomíjeny zůstávají mnohé cenné stavby ležící mimo PPR (zemědělské a viniční usedlosti, drobná feudální sídla a sakrální stavby), které jsou místy v kritickém stavu.
Mnoho památkově chráněných objektů a lokalit bylo poškozeno povodní v srpnu 2002. Říční voda přímo zaplavila např. velkou část malostranského území PPR a celou památkovou zónu Karlín. Škody na Starém a Novém Městě pak způsobila převážně spodní voda a zpětné zatopení sklepů z kanalizace. Kromě historicky cenných objektů tak vznikly stěží vyčíslitelné škody i na archivních fondech, uložených často nevhodně v suterénních prostorách. Povodeň poničila rovněž mnohé historické parky a zahrady v PPR (park na Kampě, NKP Valdštejnskou zahradu, Nosticovu zahradu, Vojanovy sady, Střelecký, Slovanský a Dětský ostrov, Klárov aj.) i cenné areály mimo ni (ostrov Štvanice, Císařský ostrov, park Stromovka). Postiženy byly památkové zóny (Osada Rybáře, Smíchov, Dejvice – Bubeneč - horní Holešovice, Stará Hostivař, Kralovice) a jednotlivé památky ve Zbraslavi (vč. NKP areálu zámku), v Troji, Holešovicích, Libni, Bubenči, Braníku, Hodkovičkách a Hlubočepích. Náprava povodňových škod by měla být i nadále jednou z priorit orgánů památkové péče, stejně jako spolupráce s městem při realizaci protipovodňových opatření respektujících historický charakter Prahy.
3. Iniciace zásadního rozhodnutí centrálních orgánů o pozici města v europrostoru a spoluúčasti státu při jejím naplňování
garant: odbor zahraničních vztahů MHMP
Komunikace s centrálními orgány byla tematicky jednoznačně ovlivněna povodňovou katastrofou. Intenzivním jednáním se podařilo zajistit mimořádné finanční příspěvky ze státního rozpočtu především na odstraňování škod v metru a na bytových objektech.
Vedením města byly projednány některé významné problémy rozvoje hl. m. Prahy (např. dopis primátora předsedovi vlády o zásadním řešení železniční dopravy na území Prahy, Parlamentní listy srpen 2003 – hospodaření města, Bezpečnostní rada státu – ochrana metra). Odbor zahraničních vztahů zpracoval návrh analýzy dopadů vstupu ČR do Evropské unie na hl. m. Prahu, který se setkal s velkým ohlasem Svazu měst a obcí a Asociace krajů. Tento projekt by se mohl stát pilotní částí širšího zhodnocení dopadů rozšíření EU na místní a regionální samosprávy včetně návrhu odpovídající politiky a zajištění její příslušné přípravy. Významnou pozitivní položkou v této oblasti byla rovněž legislativní aktivita Prahy (např. právní předpisy o domovních odpadech, o činnosti zastaváren a bazarů.
Mimořádnou událostí byla návštěva prezidenta republiky Václava Klause na pražské radnici a jeho účast na jednání Zastupitelstva HMP v červnu 2003. 
Nepodařilo se však beze zbytku naplnit záměr sledovaný tímto programem, tj. přípravu komplexního dokumentu „Praha v Evropě“, jeho projednání na úrovni centrálních orgánů, a tím mj. naplnění některá doporučení ZHMP k předchozí monitorovací zprávě:
-	jednat s vládou a Parlamentem ČR o posílení postavení hlavního města Prahy,
-	dosáhnout změny legislativy, aby se zlepšil podíl města na daňových výnosech a zisku z turistického ruchu,
-	usilovat o zvýraznění mezinárodní prestiže města Prahy jako sídla významných mezinárodních institucí („Evropa v Praze“).
Svým prohlášením Rada HMP potvrdila platnost těchto záměrů, proto se uvedená doporučení navrhují i pro další období. Spolu s aktualizací výhledu dluhové služby a dlouhodobé bilance investic města by měly být základem k posouzení vícezdrojového financování a účasti státu při realizaci rozsáhlých investičních akcí, z nichž velká část svým dopadem překračuje hranice Prahy.
4. Oživení a rozvinutí vztahů s partnerskými městy; koordinace záměrů s významnými městy střední Evropy
garant: odbor zahraničních vztahů MHMP
Spolupráce a rozvíjení mezinárodních vztahů se soustředily, v souladu s prohlášením Rady HMP, nejen na tradiční partnerská města. Úsilí se zaměřuje také na prohlubování vztahů a navázání kontaktů s dalšími hlavními městy, především evropskými (se zvláštním důrazem na region širší střední Evropy). Ve středu zájmu této spolupráce jsou v současné době jak celkové souvislosti, tak konkrétní dopady rozšiřování EU. První oficiální zahraniční cesty nově zvoleného primátora proto směřovaly do Vídně a Bratislavy, rovněž jeho následující cesty i cesty dalších politických zástupců Prahy jsou „pozitivním lobbingem“ ve prospěch města.
Spolupráce se rozvíjela na úrovni volených zástupců měst i na úrovni odborníků z nejrůznějších oborů. Témata kontaktů se rozšiřují o závažné politické a ekonomické otázky, vytvářejí se pevné mezinárodní struktury součinnosti měst. Primátoři hlavních měst kandidátských zemí rozvíjeli iniciativu „Hlavní města pro rozšíření EU“, v jejímž rámci se pražský primátor zúčastnil v březnu 2003 v Budapešti 5. konference, kde vystoupil na téma Perspektivy investic v hlavních městech podporovaných z fondů EU.
Velmi úspěšná byla dlouhodobě připravovaná pražská účast na České kulturní sezóně ve Francii v roce 2002 “Bohemia Magica“. V dubnu roku 2003 byla realizována nejvýznamnější kulturní akce města v zahraničí v tomto roce - Dny Prahy v Rize (s recipročními Dny Rigy v Praze) a byly zahájeny přípravy Dnů Prahy v Bruselu. Následně bude zahájena příprava akce Dny Prahy v Berlíně. Pokračovala spolupráce i s dalšími městy na základě uzavřených smluv - v Berlíně byla v květnu 2003 uspořádána akce pod názvem Komenského zahrada a konal se seminář pro učitele pražských středních škol. Delegace Prahy se zúčastnila oficiálních oslav 300. výročí založení Sankt Petěrburgu (květen 2003). Ve sledovaném období došlo k výměnným pobytům odborníků Prahy a Helsinek.
Dobrá úroveň zahraničních vztahů s partnerskými městy se projevila především během povodně v srpnu 2002. První týden dorazila do Prahy pomoc z řady významných měst – Vídně, Hamburku, Frankfurtu, Norimberku, Bratislavy, Paříže, Varšavy, Sankt Petěrburgu, Rigy, Rotterdamu, Lucemburk, Kjota a dalších.
V souladu se svým programovým prohlášením koordinuje Rada HMP zapojení města do mezinárodních struktur s dalšími velkými městy. Oporou systémových řešení se stane nově aktualizovaná Koncepce zahraniční politiky hl. m. Prahy s tím, že Rada hl. m. Prahy počítá s podporou projektů mezinárodní spolupráce v rámci spolupráce statutárních měst, Svazu měst a obcí a Asociace krajů. V souvislosti s využitím možností, které vyplynou v následujícím období z přistoupení České republiky do EU, považuje RHMP za nezbytné připravit městskou správu na tento vstup, a k tomu jako integrální součást programu vzdělávání připravuje pracovní stáže zaměstnanců MHMP ve strukturách EU. Tak budou rovněž formulovány i příslušné části koncepce činnosti Zastoupení hl. m. Prahy v Bruselu, vedoucí k jeho efektivnímu využívání. Nezastupitelnou součástí zahraničních styků bude i účast podnikatelské sféry na zahraničních cestách představitelů pražské radnice. 
K prezentačním cílům Prahy by měla také napomoci zahraniční zastoupení Ministerstva zahraničních věcí ČR (např. program Czech Idea) nebo České centrály cestovního ruchu.
Možnosti dalšího rozvoje vztahů s významnými městy střední Evropy otevírají i jednotné programové dokumenty, v jejichž rámci bude možné podpořit odbornou spolupráci v oblasti vědy a výzkumu a posílit pozici Prahy jako kulturně-turistické destinace.

Strategická priorita
PRAHA–CENTRUM INOVACÍ A KVALIFIKOVANÝCH PRACOVNÍCH SIL
garanti:	Pavel Klega, radní hl. m. Prahy
Jan Slezák, radní hl. m. Prahy

1. Zřizování integrovaných vědecko-technologických kapacit, inovačních center a poradenských středisek pro malé a střední podniky
garant: Hospodářská komora hl. m. Prahy (po založení také Regionální rozvojová agentura) 
Naplňování role Prahy jako inovačního centra je doposud stále ovlivňováno nevýraznou spoluprací vědecko-výzkumné základny a podnikatelského sektoru. Přesto se individuální kontakty mezi výzkumem a realizační sférou v uplynulém období rozšířily. Příkladem je početná účast pražských organizací v programu Výzkumných center Ministerstva školství mládeže a tělovýchovy ČR. Příznivý je i podíl účasti pražské inovační základny v projektech Evropské unie, a to v ukončeném tzv. 5. i v připravovaném 6. rámcovém programu EU (6RP), který je největším programem výzkumu a vývoje v EU. Zde pokračovala spolupráce Podnikatelského inovačního centra Českého vysokého učení technického (BIC ČVUT) a Hospodářské komory hl. m. Prahy (HKP) při zajištění činnosti regionální kontaktní organizace pro 6RP, zejména v oblasti poradenských a asistenčních služeb i pro malé a střední podniky. K naplnění celého programu vytyčeného strategickým plánem však stále chybí základní systémové řešení, které by zastřešilo individuální akce městské správy a dalších partnerů, např. pražské hospodářské komory. Také zde se zčásti projevují negativní důsledky absence regionální rozvojové agentury v hl. m. Praze.
Mezi významné akce, na nichž se Praha v uplynulém období podílela, patří projekt Evropského společenství BRIS (Bohemian Regional Innovation Strategy - část Regionální inovační strategie hl. m. Prahy), jehož hlavním garantem je Technologické centrum AV ČR. Byla ukončena analytická fáze projektu, připravuje se návrh vlastní inovační strategie pro Prahu a ve spolupráci se SURM MHMP se hledají první pilotní projekty, které by (budou-li realizovány v období let 2004 - 2006) mohly využít i finanční podpory ze strukturálních fondů EU. Doposud však nebyly zahájeny práce na inovační strategii České republiky, na kterou by regionální strategie Prahy měla navazovat.
Příprava Technologického parku Běchovice/Počernice se v hodnoceném období poněkud zpomalila, neboť byla znovu otevřena otázka náplně areálu a možností investiční účasti města v navrhovaných časových horizontech. Pod garancí ČVUT Praha se dále prověřuje nabídka švédského partnera (IKANO/IDEON) na vytvoření nových kapacit vědeckého parku v Praze 6. Město bude jednat s armádou o možnosti využití areálu kasáren generála Píky a zapojení soukromého sektoru v této oblasti. Nedostatečná kapacita vědeckých (vědecko-technických nebo technologických) parků se stává závažnou bariérou v inovačním úsilí města a v konkurenci jiných středoevropských měst Praha v tomto směru zaostává. Absence vědeckých parků na požadované kvalitativní úrovni se začíná projevovat jako závažná překážka při umísťování zahraničních investorů využívajících pokročilé technologie. Doporučuje se proto projednat s Ministerstvem průmyslu a obchodu ČR a agenturou CzechInvest o možnosti financování inovačních aktivit (inovačních a technologických center a vědeckého parku) z národních programů jako doplněk strukturálních fondů EU. Rovněž je žádoucí aktualizovat alokační studii vědeckého parku Motol.
Již existující vědecko-technické parky svoji úlohu částečně plní. V Praze působí 4 subjekty, které fungují také jako tzv. inkubátory. Jde o Podnikatelské a inovační centrum ČVUT (BIC), kde je umístěno 9 inovačních firem a Technologické centrum AV ČR zaměřené mj. na informační technologie a biotechnologie, v jehož inkubátoru nyní pracuje 5 firem. Dalšími vědecko-technickými parky jsou Ekotechnologické centrum ČKD a Vědeckotechnický park VZLÚ Praha. Tyto kapacity však stále nepostačují rostoucímu zájmu začínajících podnikatelů. Také prostory, které jsou nabízeny BIC ČVUT a dalšími organizacemi, již přestávají vyhovovat zvýšeným nárokům začínajících technologických firem. Zde mohly účinně pomoci změny národních programů podpory (např. Poradenství, TECHNOS v gesci MPO), které by umožnily modernizaci a další rozvoj tohoto centra (BIC) i dalších kapacit.
2. Rozvoj vzdělanosti a spolupráce s vysokými školami, vědecko- výzkumnou základnou města k využití intelektu, kvalifikace a zručnosti jako nosného faktoru ekonomické síly
garant: odbor školství MHMP
Rozvoj vzdělanosti byl ve sledovaném období podpořen několika důležitými akty. V únoru 2003 město přijalo základní koncepční dokument pražského školství, Dlouhodobý záměr vzdělávání a rozvoje výchovně vzdělávací soustavy v hlavním městě Praze, který stanovil krátkodobé a střednědobé priority vzdělávací politiky na roky 2003 až 2005 s výhledem až do roku 2010.
Zásadní změnou vzdělávací politiky hlavního města bylo vyhlášení nové podoby grantů na podporu vzdělávání. Grantové schéma pro rok 2003 sestávalo ze čtyř programů zaměřených na další vzdělávání pedagogických pracovníků, na podporu jazykové gramotnosti, podporu dětí se specifickými poruchami chování a učení a na přeměnu škol na multifunkční centra. V rámci grantového řízení bylo podpořeno 33 projektů v celkové výši 6 milionů Kč. Kromě toho byly v součinnosti s MŠMT vyhlášeny programy k podpoře aktivit v oblasti prevence sociálně patologických jevů u dětí a mládeže realizované školami a školskými zařízeními. Dále byly s MŠMT realizovány granty na podporu počítačové gramotnosti učitelů a žáků pražských škol v rámci celostátního programu Státní informační politika ve vzdělávání (SIPVZ).
Ke zkvalitnění výchovně vzdělávací činnosti a hospodárnému využívání finančních prostředků přispěla již probíhající optimalizace sítě škol a školských zařízení všech typů.
Významnou změnou související s pokračující reformou státní správy byl převod mateřských a základních škol pod městské části.
Dále byla věnována pozornost dalšímu vzdělávání pracovníků odboru školství a odboru uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy MHMP formou odborných konferencí a seminářů. Prohlubuje se spolupráce se vzdělávacími a výzkumnými organizacemi a institucemi v oblasti školství, např. NÚOV, ÚIV, VÚP, ÚVRŠ, SVP. V roce 2002 uspořádal odbor školství konferenci „Primární prevence sociálně patologických jevů v hlavním městě Praze“ v rámci výstavy Schola Pragensis a v březnu 2003 v průběhu výstavy Schola Nova seminář „K primární prevenci sociálně patologických jevů ve středním školství na území hlavního města Prahy“.

Strategická priorita
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
garant: Ing. Jan Bürgermeister, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Partnerství veřejného a soukromého sektoru, orientovaného na bytovou výstavbu
garant: odbor městského investora MHMP
V uplynulém období se v České republice podstatně nezměnilo legislativní prostředí v oblasti bydlení, a proto nemohl začít plně fungovat bytový trh. Stejně jako v předchozím období byla tímto faktem výrazně ovlivněna také spolupráce veřejného a soukromého sektoru při bytové výstavbě. Soukromý sektor za současných podmínek (nevyvážený vztah pronajímatel - nájemník) preferuje výstavbu bytů do osobního vlastnictví.
Komunální bytová výstavba pokračovala také v minulém roce. Bylo dokončeno 712 bytových jednotek, což představuje v porovnání s předchozím obdobím, ve kterém bylo dokončeno 512 bytových jednotek, podstatný nárůst. Výstavba byla financovaná z rozpočtu města s využitím dotací ze státního rozpočtu ve výši 70 mil. Kč. V minulých letech se příliš nedařilo využít nové výstavby k uspokojení bytových potřeb sociálně slabých obyvatel - především kvůli nevhodné skladbě nově postavených bytů a výši navrhovaného nájemného.
V následujícím období by se měla vyřešit otázka nevyjasněného vztahu mezi prodejem bytů prováděným městskými částmi na jedné straně a požadavky na novou výstavbu financovanou celoměstskými prostředky na straně druhé.
2. Regenerace domovního a bytového fondu se zvláštním zřetelem na panelová sídliště
garant: odbor správy majetku MHMP, sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP 
Regenerace panelových sídlišť v Praze byla zahájena v roce 2000 vznikem koncepce oprav panelových domů bytového fondu hl. m. Prahy a přípravou celoměstské koncepce regenerace pražských panelových sídlišť. Model financování a harmonogram oprav panelových domů bytového fondu města byl připraven o rok později. V roce 2001 byla dále zpracována analýza pražských panelových sídlišť a v roce 2002 celoměstská koncepce regenerace pražských panelových sídlišť (sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP).
Regenerace městských panelových domů pokračovala v roce 2002 jejich komplexní opravou na základě zpracovaných pilotních projektů. Zkvalitnění sídlištního prostředí se navzdory existujícím dokumentům stále realizuje pouze jednotlivými opravami panelových domů a dílčími zásahy do volných ploch.
Významnější investice do regenerace panelových sídlišť byla pozastavena vzhledem k srpnové povodni 2002. Město jako vlastník panelových domů využilo státní fond rozvoje bydlení pro získání dotace ke krytí části úroků z úvěrů na opravy panelových domů poškozených povodněmi. V důsledku znehodnocení území Karlína povodní se také připravuje urbanistická studie regenerace sídliště Invalidovna, které se nachází v zátopové oblasti.

Strategická priorita
Spolehlivě fungující doprava šetrná k prostředí města
garant: Radovan Šteiner, radní hl. m. Prahy

1. Optimalizace Pražské integrované dopravy 
garant: ROPID
Počet obcí obsluhovaných autobusy Pražské integrované dopravy (PID) opakovaně výrazně vzrostl, a to z 218 v roce 2001 na 251 v roce 2002. Výkon příměstských autobusových linek PID vzrostl z 12,91 mil. vozokm v roce 2001 na 15,79 mil. vozokm v roce 2002. Více než polovina nových linek je vedena zcela mimo území Prahy, neboť značná pozornost je od roku 2001 věnována spojení mezi významnými místy regionu. V tomto trendu lze spatřovat také postupné zlepšování spolupráce mezi Prahou a Středočeským krajem a jeho obcemi v oblasti dopravy. Zatím stále není dořešena integrace významných regionálních autobusových spojení mezi Prahou a Kladnem, Prahou a Mělníkem.
Podíl používaných jízdních dokladů PID na železnici vzrostl ze 43,0 % v roce 2001 na 52,1 % v roce 2002. Železnice sehrála také významnou pozitivní roli v zajištění náhradní dopravy za metro silně poškozené srpnovými povodněmi. Zároveň se tím poukázalo na další možnosti plnění programu „Optimalizace Pražské integrované dopravy“ ve vztahu k železnici („motivovat a směrovat příměstskou železnici především k zajištění konkurenceschopnosti v koridorech stávajících tratí vůči automobilové a autobusové dopravě, ke zvyšování podílu železniční dopravy na celkovém objemu hromadné dopravy ve městě nabídkou atraktivních intervalů, zlepšením kultury cestování a technické úrovně“).
Povodeň v roce 2002 měla vliv také na provoz záchytných parkovišť systému P+R (park and ride), a to v souvislosti s rozsáhlým výpadkem provozu zatopeného metra. Bylo zřízeno 9 dočasných záchytných parkovišť ve vazbě na tramvajové a autobusové zastávky. Velmi pozitivně se v době povodní a po nich projevilo využití stálého parkoviště P+R Běchovice, kde cestující využili rozšířené nabídky návazné železniční dopravy. Po dvou letech stagnace je třeba radikálně zvýšit kapacitu stálých záchytných parkovišť, jinak se nepodaří naplnit strategickou koncepci v oblasti dopravy. Přes všechny komplikace vzniklé v roce 2002 je možné provoz na záchytných parkovištích P+R hodnotit jako přínosný - snižuje tlak automobilové dopravy na centrum města.
2. Rozvoj kolejové dopravy
garant: odbor rozvoje dopravy MHMP
V hodnoceném období 2002 - 2003 dále pokročila výstavba cca 4 km dlouhého úseku metra IV.C1 do Severního Města (Nádraží Holešovice – Ládví), přičemž proběhla náročná výstavba pod dnem Vltavy mezi Holešovicemi a Trojou provedená unikátní stavební technologií. Ačkoliv staveniště metra zde bylo při povodni v srpnu 2002 zaplaveno rozvodněnou Vltavou, i nadále se plánuje zprovoznění celého úseku IV.C1 v roce 2004. Na úsek IV.C1 bude navazovat úsek metra IV.C2 Ládví – Letňany, na který již bylo vydáno stavební rozhodnutí a v současné době se podnikají kroky k zahájení výstavby. Tramvajová trať Hlubočepy – Barrandov (o délce cca 4 km) byla uvedena do provozu v závěru roku 2003. 
Podíl kolejové dopravy na počtu přepravených osob v městské hromadné dopravě v roce 2002 činil 70,6 % - tj. zhruba úroveň minulých let. Mírný pokles je dán snížením podílu metra, který byl způsoben především dopadem srpnových povodní na jeho provoz. Zvýšení podílu kolejové dopravy se očekává po zprovoznění obou výše uvedených klíčových staveb.
Byly zpracovány dokumentace pro zpřesnění a optimalizaci 1. provozního úseku trasy D metra z centra Prahy do jižní části města. Pokračují práce na Studii koncových úseků metra na území hl. m. Prahy. V oblasti plánování rozvoje tramvajové dopravy zůstává nedořešen návrat tramvají do centra Prahy. Byla rozpracována varianta prodloužení tramvajových linek do oblasti sídliště Malešice se současnou kvalitativní přeměnou komunikace Počernická.
Předmětem programu „Rozvoj kolejové dopravy“ v období do roku 2006 je také výběr a příprava k zahájení výstavby optimální varianty tramvajového propojení Smíchov – Pankrác. Plnění programu v tomto bodě neposunula ani námětová studie zpracovaná počátkem roku 2003. Vzhledem k dynamickému rozvoji jižní a jihozápadní části města bude nutné se v nejbližší době problematikou zlepšení dopravního spojení Smíchova a Pankráce intenzivněji zabývat.
S dalším nárůstem počtu odbavených cestujících na letišti Praha-Ruzyně na hodnotu 6,3 miliónu v roce 2002 je stále citelnější absence kvalitního spojení kolejovou dopravou do centra města. Jeho příprava by měla postupovat tak, aby výstavba mohla být zahájena na počátku druhé etapy realizace strategické koncepce hl. m. Prahy, tj. zhruba v letech 2007 až 2008.
3. Okruhy slouží a chrání 
garant: odbor městského investora MHMP
Přípravu a realizaci vnějšího Pražského okruhu zajišťuje státem pověřené Ředitelství silnic a dálnic ČR ve spolupráci s Prahou. Z celkové délky okruhu 82,5 km je v provozu 17,5 km (tj. zhruba jedna pětina). V hodnoceném období 2002 – 2003 nebyl zprovozněn žádný nový úsek, ale probíhala intenzivní příprava SZ, JZ, J a JV částí Pražského okruhu. V souladu se závěry a doporučeními dvou předchozích monitorovacích zpráv byla ověřena realizovatelnost trasy SZ části okruhu mezi Ruzyní (křiž. s I/7) a Březiněvsí (křiž. s D8) podle Územního plánu hl. m. Prahy a je zpracována dokumentace k územnímu rozhodnutí. Realizaci etapové objízdné komunikační trasy kolem Prahy (jejíž součástí budou úseky Pražského, městského okruhu, Vysočanské a Štěrboholské radiály) se podaří dokončit později než předpokládá Strategický plán hl. m. Prahy (do roku 2006). Vedení města by mělo vyvíjet intenzivní tlak na příslušné vnější partnery, aby hrozící zpoždění bylo co možná nejmenší. Příprava dalšího prioritního úseku (etapové) objízdné trasy kolem Prahy (navrženého ve Strategickém plánu hl. m. Prahy) – JZ části Pražského okruhu mezi Slivencem (křiž. s Barrandovskou výstupní) a Lahovicemi (křiž. s I/4) – byla zpomalena odvoláním proti vydanému územnímu rozhodnutí. Pozornost byla věnována fázi přípravy k vydání územního rozhodnutí také na dalších úsecích – na J části okruhu mezi Lahovicemi (křiž. s I/4) a Vestcem, mezi Vestcem a Dobřejovicemi (křiž. s D1) a JV části okruhu mezi Dobřejovicemi (křiž. s D1) a Dubčí (s návazností na dříve realizovanou V část okruhu).
Přes četné komplikace pokračuje také zajištění (etapové) objízdné komunikační trasy kolem Prahy v SV části Prahy. Na Kbelské ulici (na tzv. Průmyslovém polookruhu) je od května 2003 v provozu nová mimoúrovňová křižovatka s ulicí Beranových, zpomalení přípravy druhé mimoúrovňové křižovatky s ulicemi Veselskou a Libereckou způsobilo odvolání proti vydanému územnímu rozhodnutí. Vysočanská radiála (od silnice I/10 po ulici Kbelskou) se připravuje k zahájení výstavby.
Přípravu a realizaci Městského okruhu zajišťuje město. Realizuje se JZ část Městského okruhu. Úsek od Barrandovského mostu po ulici Radlickou (Zlíchov – Radlická) byl uveden do provozu na konci října 2002. Na navazujícím úseku od Radlické ke Strahovskému tunelu (tunely Mrázovka) jsou vyraženy tunelové trouby a provádějí se sekundární vyzdívky. Postup výstavby má v této části dvouleté zpoždění, způsobené odvolacími a soudními řízeními iniciovanými STUŽ. Zprovoznění JZ části městského okruhu se předpokládá v roce 2004. Připravuje se SZ část městského okruhu od Strahovského tunelu až po Pelc-Tyrolku. Na všechny tři dílčí stavby bylo vydáno územní rozhodnutí, proti kterému bylo podáno odvolání. To bylo zamítnuto a od 22. 5. 2003 je vydané rozhodnutí pravomocné. U severního portálu Strahovského tunelu se zahajuje výstavba křižovatky Městského okruhu s ulicí Patočkovou.

4. Hromadná je moderní
garant: odbor rozvoje dopravy MHMP
Veřejná doprava v hl. m. Praze se i po zničujících povodních v srpnu 2002 může srovnávat s nejvyspělejšími systémy veřejné dopravy v Evropě. Během roku 2002 již bylo na trase C v pravidelném provozu všech 22 nových vlakových souprav metra M1 (17 v roce 2001), dále 7 rekonstruovaných původních sovětských vozů typu 8171 a posledních 5 nerekonstruovaných souprav, které jsou takto ve společném provozu do dodávky dalších souprav nové série vlakových souprav typu M1. K 31. 7. 2002 bylo definitivně vypnuto na trase C původní zabezpečovací zařízení typu ARS, čímž byl ukončen přechod na moderní systém Matra.
Program rekonstrukcí tramvajových vozů T3 zahájený v roce 2000 pokračoval i v roce 2002, v závěru roku již bylo v provozu 90 rekonstruovaných vozů (55 v roce 2001), během roku byly tyto rekonstrukce dále kvalitativně vylepšeny náhradou analogového způsobu řízení za plně digitální. Předpokládá se, že právě takto rekonstruované tramvaje budou zajišťovat převážnou část provozu na nové trati na Barrandov.
Rok 2002 byl prvním rokem nasazení kloubových nízkopodlažních autobusů do pravidelného provozu, který se v důsledku povodně změnil na jejich neplánovanou „zatěžkávací“ zkoušku při zajišťování náhradní autobusové dopravy za metro. Ke konci roku měla tato vozidla již dohromady na linkách MHD najeto celkem 332 024 kilometrů. V současné době má Praha k dispozici 257 nízkopodlažních autobusů (226 v roce 2001) a jejich podíl v autobusovém vozovém parku tak dosáhl 19 % (17 % v roce 2001).
5. Tramvaji zelenou / Autobusu zelenou
garant: odbor rozvoje dopravy MHMP
Do Projektu preference městské hromadné dopravy, který byl zahájen již v roce 1997, výrazně zasáhla v roce 2002 srpnová povodeň. Bylo nutné operativně řešit vzniklou situaci, kdy bylo zatopeno metro, vyřazena téměř polovina délky jeho sítě a polovina stanic z provozu a kdy došlo k vážnému poškození některých tramvajových tratí. Preference veřejné dopravy byla nejvýrazněji vidět v centru Prahy, kam byl dočasně úplně zakázán vjezd osobních automobilů. Tam, kde byl povolen, bylo využito přenosných oddělovacích prvků, aby preference veřejné dopravy byla co nejvyšší. Výrazným preferenčním prvkem bylo zřízení samostatného autobusového pruhu pro náhradní dopravu na severojižní magistrále za linku metra C. Z výše uvedeného vyplývá, že z hlediska vývoje preference byl rok 2002 opravdu výjimečný. V dalším období některé zkušenosti z provozu po povodních využity pro optimalizaci uličního provozu za normálních podmínek.
Z dlouhodobého hlediska jsou jednotlivé etapy prací i nadále připravovány a poté realizovány přibližně v ročních intervalech. Nejčastějšími typy preferenčních opatření zůstávají podélné oddělovací keramické tvarovky, zamezující jízdě automobilů po tramvajových kolejích (v roce 2002 bylo nově instalováno dalších 1 800 m na celkem 10 úsecích, což je největší roční přírůstek za dobu monitorování strategického plánu) a vyhrazené jízdní pruhy pro autobusy (v roce 2002 vyhrazený jízdní pruh v ulici Milady Horákové v úseku Na Valech – Na Špejcharu a v ulici Seifertova v úseku Italská – Bulhar).
Na úrovni roku 2001 zůstala preference tramvají na křižovatkách vybavených světelnou signalizací (60 křižovatek, z toho na 26 byla tzv. absolutní preference, z celkových 193 světelně řízených na tramvajové síti), přičemž na jedné křižovatce byla preference aktivována (Na Zlíchově – smyčka Hlubočepy) a na jedné byla dočasně zrušena (Klárov – Letenská).
Aktivní preference autobusů byla řešena v rámci mezinárodního projektu TRENDSETTER na dvou světelně řízených křižovatkách (Holečkova – Zappova v MČ Praha 5 a Modřanská – Barrandovský most v MČ Praha 4).

6. Parkovací zóny
garant: odbor rozvoje dopravy MHMP
V průběhu roku 2002 se zvýšila kontrola parkování Městskou policií hl. m. Prahy. Technická zařízení zamezující odjezdu vozidel („botičky“) byla použita jak v rezidentních, tak i v návštěvnických zónách centra města. V průběhu ledna až srpna (do povodní) pokračovaly odtahy nesprávně parkujících vozidel z rezidentních zón iniciované v roce 2001 Radou hl. m. Prahy, Radou MČ Praha 1 a správcem zóny. Tyto akce byly jednoznačně úspěšné, místy byla pravidla provozu na pozemních komunikacích až 100% respektována. Zvýšená kontrola Městské policie hl. m. Prahy se projevila i na finančním výnosu pro hl. m. Prahu, který v roce 2002 činil 18,14 mil. Kč, což je o více než třetinu vyšší než v roce 2001.
Vzhledem ke schválení novely zákona o obecní policii, kdy mají od 1. ledna 2003 strážníci obecních policií pravomoc nařídit odtah vozidla tvořícího překážku provozu na pozemní komunikaci (v parkovacích zónách se to týká modré rezidentní zóny – vyhrazená stání pro vozidla s platnou parkovací kartou), byla zprovozněna 2 nová odtahová parkoviště obhospodařovaná přímo Správou služeb městské policie hl. m. Prahy v lokalitách Kundratka v MČ Praha 8 a Jinonice v MČ Praha 5 a dále bylo zakoupeno 1 speciální vozidlo s mechanickou rukou umožňující odtahovat vozidla i z úzkých uliček v historickém centru Prahy.
Plnění programu by usnadnil aktivnější přístup Policie ČR, která se stále dozoru v zónách placeného parkování nezúčastňuje, ačkoliv to je i nadále její povinnost ze zákona.
V souladu s usnesením Rady hl. m. Prahy č. 0150 ze dne 30. 1. 2001, kterým byla schválena rámcová pravidla pro výstavbu veřejných hromadných garáží, byla v I. etapě vypracována lokalizační studie pro výstavbu hromadných garáží na území hl. m. Prahy, ze které bylo vybráno 28 lokalit. S výběrem lokalit Rada hl. m. Prahy souhlasila (usnesení RHMP č. 1740 ze dne 22. 10. 2002) a zároveň vyslovila souhlas s pořízením II. etapy studie. V současné době je připraveno zadání ke zpracování II. etapy studie, výběrové řízení na zpracovatele této etapy proběhne v červenci 2003.

Strategická priorita
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
garanti: 	Mgr. Petr Hulinský, náměstek primátora hl. m. Prahy
	RNDr. Miloš Gregar, radní hl. m. Prahy

1. Systémová obnova a rozvoj vodohospodářských sítí a objektů
garant: Pražská vodohospodářská společnost a. s., ve spolupráci s odborem městského investora MHMP
Na základě usnesení Zastupitelstva hl. m. Prahy byly sloučeny programy „Systémová obnova a rozvoj vodovodní sítě“ a „Systémová obnova a rozvoj stokové sítě“ a související program „Rekonstrukce a modernizace vodojemů a čerpacích stanic“ do jednoho programu „Systémová obnova a rozvoj vodohospodářských sítí a objektů“.
Systémová obnova vodovodní a kanalizační sítě a dílčí rekonstrukce vodovodů a kanalizace na území hl. m. Prahy probíhala v roce 2002 v návaznosti na výši finančních prostředků z nájemného a úvěru EIB. Plnění programu záviselo na komplexní přípravě ze strany garanta PVS, a. s., podílel se na ní též provozovatel PVK, a. s. Práce probíhaly v koordinaci s městskými částmi, TSK, se správci dalších inženýrských sítí a s občany. Realizace je podložena monitoringem stavu sítí, měřením v zásobních pásmech a vyhodnocením stavu vodovodní sítě v Koncepčním modelu distribučního systému zásobování vodou.
Celkové náklady na obnovu vodovodní a kanalizační sítě v roce 2002 činily 1 144,8 mil. Kč, z toho 874 mil. Kč bylo hrazeno z prostředků hl. m. Prahy a 270,8 mil. Kč z půjčky EIB.
V roce 2002 bylo obnoveno 15,62 km vodovodní sítě v rámci systémové obnovy sítí zásobních pásem 405 - čerpací stanice Vypich pro Petřiny a Bílou Horu, 224 Spořilov, 406 Ruzyně, 320 Hlubočepy, 315 Cibulka, 306 Zbraslav, 140 Karlín a 411 Holešovice. Dále bylo obnoveno 7,234 km vodovodních řadů v rámci dalších staveb.
V roce 2002 bylo obnoveno 6,178 km kanalizace v rámci systémové obnovy sítí zásobních pásem 405 Vypich, 224 Spořilov, 406 Ruzyně a kanalizace v oblasti Hostivaře (sběrač CXIIb) z úvěru EIB a 1,151 km kanalizace z prostředků hl. m. Prahy. 
Protipovodňová opatření na kanalizační síti nebyla součástí generelu odvodnění. PVS, a. s., zadala jejich řešení samostatně s předpokládaným termínem dokončení v lednu 2004.
Žádosti o finanční zdroje na rekonstrukce kanalizační sítě jsou prioritně směřovány právě na odstranění škod způsobených povodní ze srpna 2002.
Tempo a efektivita plnění programu budou i nadále závislé na možnostech financování, na míře znalosti stavu sítě a na kvalitě projektové přípravy i provedení staveb.
2. Čistírny odpadních vod
garant: odbor městského investora MHMP
V čištění odpadních vod je Praha nadále v obtížné situaci. V roce 2002 PVS a.s. znovu prověřila negativní stanoviska dotčených obcí pro novou Ústřední čistírnu odpadních vod (ÚČOV) v lokalitách Hostín i Klecany. Radě hl. m. Prahy byl 21. 5. 2002 předložen dokument (TISK 0829), prokazující možnost intenzifikace stávající ÚČOV na požadované limity vypouštěného znečištění dle české legislativy harmonizované s EU. Rada hl. m. Prahy souhlasila se záměrem na změnu koncepce budoucího řešení kapacity Ústřední čistírny odpadních vod v Praze. Rada hl. m. Prahy také v tomto smyslu uložila zpracovat návrh zadání změny Územního plánu hl. m. Prahy. Vznikl koncept zadání, poté však došlo k přerušení prací a posunu koncepčního rozhodnutí pro lokalitu nové ÚČOV do roku 2003. Důvodem byla povodeň v srpnu 2002, která čistírnu zcela zaplavila a dlouhodobě vyřadila z funkce. Velký rozsah škod vyvolal nutnost ověřit vliv zamýšlené protipovodňové ochrany ÚČOV (dimenzované na průtok ze srpna 2002) na zvýšení hladiny v jiných částech města. Posuzována byla také možnost snížení povodňových průtoků při variantě vymístění čistírny do jiné lokality s následným vyklizením prostoru Císařského ostrova a odstraněním současných ochranných hrází. Po vyhodnocení problematiky obou variant (Hostín a Klecany) Rada hl. m. Prahy v roce 2003 navrhla pořídit změnu Územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy na ponechání čistírny odpadních vod v Trojské kotlině na Císařském ostrově (v současné době se jeví jako nejlevnější posuzovaná varianta). Její součástí je i požadavek, aby část technologických objektů a technologických zařízení byla zastřešena způsobem umožňujícím dosáhnout vytvoření zvlnění krajiny případně využívané pro rekreaci způsobem odpovídajícím soužití s čistírnou odpadních vod. Posouzeno má být rovněž variantní umístění kalového hospodářství. Zároveň probíhá prověření možnosti umístit ÚČOV na území Prahy v jiné lokalitě (např. na území Čimic). Konečné rozhodnutí o umístění ÚČOV, k němuž je možno dospět i po veřejné diskusi, je v návaznosti na harmonizaci legislativy EU a ČR nutno vyřešit tak, aby byla v provozu v roce 2010.
Dosažení III., resp. II. třídy čistoty vodních toků je úkol, který je koncepčně řešen a jehož dílčí opatření budou obsažena v podrobné fázi tvorby Generelu odvodnění hl. m. Prahy a v generelech jednotlivých toků.
Připravují se rekonstrukce lokálních ČOV, a to i s ohledem na nový legislativní rámec (nařízení vlády č. 61/2003 Sb. a příslušný metodický pokyn s účinností od 1. 3. 2003). V roce 2002 proběhly rekonstrukce ČOV Dolní Chabry a Vinoř, stejně jako biologického systému na ČOV Kbely. V přípravě je rekonstrukce ČOV Čertousy a Zbraslav. Zavádí se systém řízení technologie provozu pro další pobočné ČOV s pracovním a centrálním kontrolním velínem a s možností nahlížení i z PVS, a. s.
3. Úsporná a čistá energie
garant: odbor správy majetku MHMP, odbor infrastruktury města MHMP
V rámci koncepce oprav panelových domů bytového fondu města pokračovaly zejména v působnosti městských částí dílčí opravy a zateplování panelových domů s využíváním celostátního Programu na podporu regenerace panelových sídlišť.
Probíhají práce na Územní energetické koncepci hl. m. Prahy. Ta by měla z požadavků nařízení vlády č. 195/2001 Sb. řešit i využití tepla ze spalovny v Malešicích a otázku cílené podpory centralizovaného zásobování teplem (CZT).
Byl proveden sběr vstupních dat pro organizační přípravu a provedení ze zákona povinných energetických auditů. Na základě vyhodnocení takto získaných údajů byly vyčísleny předběžné náklady na zpracování energetických auditů do konce roku 2004 v celkové výši 100 mil. Kč. Rozpočet hlavního města na rok 2003 pro tento účel počítá s 56,8 mil. Kč. 
Dále se zlepšuje funkčnost veřejného osvětlení, jehož instalovaný příkon v roce 2002 činil 14,85 MW se 126 440 světelnými místy. Počet světel tak meziročně vzrostl o 770 ks a svítivost dosáhla 99 %. Oproti roku 2001 byly dosaženy úspory energie 0,28 MW, a to preventivní údržbou, obnovou a modernizací zařízení. Tato opatření byla financována z úspor vzniklých použitím nejnovějších trendů a prvků. V roce 2002 bylo do obnovy vloženo 135,1 mil. Kč a vyměněno téměř 16 tisíc svítidel.
Přeměna topných zdrojů v roce 2002 se uskutečnila v 604 bytech, dotace činily 5,8 mil. Kč. Od začátku realizace programu dotací v r. 1994 bylo na přeměnu 37 453 bytů (tj. asi 8 % všech bytů) přiděleno celkem 386,1 mil. Kč. Orientačně vypočtené snížení emisí látek znečišťujících ovzduší při hypotetickém přepočtu přeměny všech 37 453 bytů z hnědého uhlí na zemní plyn představuje: 409 t NOX, 3482 t SO2, 3804 t prašných aerosolů, 8535 t CO, 1892 t CxHy, 0,5 t aldehydů, 38 052 t popela a 177 527 t CO2. (Průměrná roční spotřeba uhlí na 1 bytovou jednotku činí 5,08 t, což představuje 1016 t popela).
Ve sledovaném období dále došlo ke snižování emisí ze zdrojů REZZO 1 a 2. To lze doložit snížením poplatků za znečišťování ovzduší ze zdrojů REZZO 2 z 1,9 mil. Kč v r. 2001 na 1,4 mil. Kč v r. 2002. Nadále byl rozvíjen systém CZT zejména posilováním odběrů z přivaděče Mělník - Praha, na který byla nově napojena oblast Lhotka - Modřany. V těchto oblastech tak byly odstaveny místní lokální tepelné zdroje spalující topný plyn.
4. Hospodaření s dešťovými vodami
garant: odbor městské zeleně MHMP, sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP
Pomocí nové metodiky se formou digitálního matematického modelu zpracovávají generely povodí pražských potoků. Děje se tak v návaznosti na metodiku dokončené koncepční části Generelu odvodnění hl. města Prahy. Generely jsou základním vodohospodářským podkladem, zohledňujícím vliv urbanizace a způsobu nakládání s dešťovými vodami na odtokové poměry v povodí a příslušný vodní tok. Slouží též k aktualizaci zátopových území a k posuzování možností a podmínek rozvoje daného území. V současné době se dopracovává generel Motolského potoka a 1. etapa generelu Rokytky (práce na obou byly zahájeny již v roce 2001), připravuje se II. etapa generelu Rokytky a Litovicko-Šáreckého potoka, před dokončením je generel Botiče.
Rozsah zaplavovaných území v oblastech přítoku drobných vodních toků do Vltavy a Berounky i rozsah jejich rozlivu na území města souvisí s mírou koordinace řešení retenčních objemů v povodí těchto vodních toků. Jak se ukázalo v období po povodních v srpnu 2002, roztříštěnost správy drobných vodních toků ztěžuje jejich údržbu, související provozní činnosti, realizaci protipovodňových opatření, likvidaci případných havárií apod.
Správu drobných vodních toků na území města zajišťuje větší počet správců. S cílem zlepšit koordinaci jejich činnosti Rada hl. m. Prahy v březnu 2003 schválila záměr rozšířit rozsah drobných vodních toků ve správě města. Pod ní by dle navržené varianty měly spadat všechny malé vodní toky na území města (s výjimkou toků zde pramenících a odtékajících mimo město).
Bude nezbytné přijmout taková opatření, aby dekoncentrace rozhodovacích pravomocí o umístění staveb v rámci hl. m. Prahy nezpůsobila zásadní komplikace plnění tohoto programu. Dosud nebyla zpracována metodika komplexně řešící problém zasolených vod z oplachu významných komunikací.
Připravovaná novela vodního zákona a požadovaný soulad s požadavky Směrnice Evropského parlamentu a Rady 200/60/ES vytvoří právní rámec pro zpracovávání nových vodohospodářských plánů. Předpokládá se, že jejich aplikace se promítne do územně plánovacích dokumentací. Měly by tak být sladěny požadavky územního rozvoje oblastí s vodohospodářskými aspekty i zohledněna kvalita životního prostředí.

Strategická priorita
Zkvalitnění správy města
garanti:	MUDr. Pavel Bém, primátor hl. m. Prahy
Ing. Jan Bürgermeister, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Efektivnější územní a organizační struktura městské správy
garant: ředitel MHMP
Uplynulé období přineslo nové zkušenosti z fungování hlavního města Prahy jako kraje a poznatky o účinnosti nového správního uspořádání. Lze konstatovat, že opatření přijatá v souvislosti s masivním převodem kompetencí na Magistrát hlavního města Prahy v rámci reformy státní správy, který byl doprovázen stejně rozsáhlou delimitací zaměstnanců, byla správná. Realizované úpravy Statutu hl. m. Prahy v této oblasti přispěly ke zlepšení služeb poskytovaných veřejnosti. Dosavadní poznatky z vytvoření 22 správních obvodů pro výkon státní správy v přenesené působnosti ukazují, že cíl zlepšení dostupnosti úřadů pro občany byl naplněn. Nové správní členění hl. města však zatím nenalezlo odpovídající odraz ve státní legislativě (novela zákona o územním členění státu a vyhlášky MV o stanovení území okresů ČR a území obvodů hl. m. Prahy, státní statistika), kde přetrvává stav z r. 1960 (10 správních obvodů). Tento nesoulad územní působnosti struktur zajišťujících přímý a přenesený výkon státní správy snižuje účinnost změn ve správním členění města. Spolupráce a komunikace v rámci stávající územní a organizační struktury městské správy se osvědčila i v průběhu řešení krizových situací, kterými byla například ničivá povodeň v srpnu 2002 nebo zasedání NATO v listopadu 2002.
Město nadále usiluje o vytvoření jednotného, ekonomicky a organizačně efektivního systému řízení a pozornost se zaměřuje především na dořešení vztahu mezi městem a jím zřízenými nebo založenými organizacemi. Celkově lze konstatovat, že Program efektivnější územní a organizační struktury městské správy realizovaný v letech 2001 a 2002 v souladu se strategickým plánem byl splněn.
2. Zvyšování účinnosti městské správy a prohloubení její otevřenosti a vstřícnosti
garant: ředitel MHMP
Nárůst počtu zaměstnanců v souvislosti se změnami zákonů a přenosem některých nových kompetencí do působnosti Magistrátu hl. m. Prahy z úrovně státu nebyl roce 2002 již tak výrazný. V platnosti zůstává členění do 8 sekcí (sekce finanční, majetková, krajských a obecních působností, správních agend, výkonu státní správy pro oblast výstavby a péče o území, vnitřní služby, kontroly a interního auditu, Útvar rozvoje města), které jsou dále členěny na příslušné odbory vykonávající specializovanou činnost. Vedle těchto sekcí existuje 6 samostatných odborů podřízených přímo řediteli MHMP (odbor personální, kancelář primátora, legislativní a právní, kancelář ředitele MHMP, zahraničních vztahů, public relations). Předpokládané další organizační změny v rámci této struktury budou spíše dílčí a budou reagovat na aktuální vývoj v oblasti městské správy nebo budou souviset s přípravou na vstup do Evropské unie (např. zřízení nového odboru fondů Evropské unie MHMP k 1. 8. 2003) . Koncem roku 2002 byla vyhlášena výběrová řízení na pozice vrchních ředitelů a ředitelů odborů. Personální změny na těchto pracovních místech by měly přispět k zvýšení všestranné profesionality a výkonnosti úřadu.
I nadále bude nezbytné pokračovat s odstraňováním bariér při poskytování služeb občanům, především zjednodušením a zrychlením administrativních úkonů, jak se to například podařilo při vyřizování agendy řidičských průkazů a evidence motorových vozidel.
V oblasti informatizace městské správy pokračují některé celoměstské projekty. K základním patří již zahájený projekt „Spisová služba a elektronický oběh dokumentů“, který přispěje k realizaci systému elektronických podatelen a tudíž k omezení administrativních úkonů mezi jednotlivými úřady a také uvnitř úřadů, a připravovaný projekt „Evidence a správa nemovitého majetku“, který by měl přinést aktuální „on line“ přehled o stavu majetku města bez ohledu na osobu správce či uživatele. Postupně jsou zaváděny elektronické systémy registrů obyvatel, živnostníků, řidičů nebo vozidel.
Byly připraveny a přijaty významné změny Statutu hl. m. Prahy např. v oblasti stavebního řízení nebo financování školských zařízení.
Specifickým problémem městské správy, který dlouhodobě zaměstnává několik odborů magistrátu, je pražská taxislužba. Přes řadu opatření městské správy přetrvávají v této oblasti nedostatky zejména v úrovni poskytovaných služeb a poctivosti řidičů, které jsou předmětem kritiky nejen obyvatel Prahy, ale poškozují významnou měrou i pověst hlavního města v zahraničí. Již v roce 1992 došlo oproti r. 1989 ke zdvojnásobení počtu vozidel taxislužby. I přes vzestup počtu vozidel v dalších letech, se jejich počet ustálil na více než 4000, ale nefunguje zdravý mechanismus konkurence (pravidla poptávky a nabídky). Jedním z opatření, přispívajícím ke změně nepříznivého stavu, je zesílení kontrolní činnosti a uplatnění postihů za zjištěné nedostatky. Od dubna 2002 probíhá ze strany MHMP nepřetržitá kontrola taxislužby formou kontrolních jízd, od dubna 2002 do května 2003 bylo provedeno 695 kontrolních jízd. Zhruba ve třetině případů kontrolní orgány zjistily předražení poskytnutých přepravních služeb a ve více než třetině případů porušení jiných právních předpisů. Počet předražených jízd se z původních více než 60 % ze všech jízd nyní snížil na cca 1/5. Za nedostatky byly uloženy finanční postihy ve výši téměř 30 mil. Kč. V loňském roce bylo zrušeno téměř 130 koncesí. Kromě represivních opatření bylo již v r. 1998 zavedeno i povinné ověřování znalostí řidičů taxislužby, nyní nově upravené. Druhým rokem jsou realizovány 2 projekty užívání taxistanovišť. Očekává se, že ke zlepšení pražské taxislužby přispěje i novelizace zákona o silniční dopravě a zákona o provozu na pozemních komunikacích. O problematice taxislužby uspořádala Praha v listopadu loňského roku workshop, kterého se kromě řady zdejších odborníků a provozovatelů taxislužby zúčastnili i odborníci z Paříže, Vídně, Birminghamu, Budapešti. Při řešení problémů pražské taxislužby se využívají poznatky také z tohoto workshopu. Přes řadu legislativních, kontrolních, represivních a organizačních opatření stále ještě není situace v pražské taxislužbě ideální.
Vzdělávání zaměstnanců Magistrátu hl. m. Prahy i zaměstnanců úřadů městských částí patřilo v uplynulém období mezi priority v oblasti zkvalitňování systému správy města. Systém vzdělávání zaměstnanců hlavního města Prahy se proto i nadále zaměřoval především na zvyšování odbornosti zaměstnanců, na jejich schopnost komunikace s veřejností a na etiku jejich práce. Noví zaměstnanci povinně absolvují kurzy vstupního vzdělávání. Vedoucí zaměstnanci jsou vzdělávání v oblasti manažerských dovedností. Zaměstnanci, kteří vykonávají správní agendy, procházejí přípravou a zkouškami zvláštní odborné způsobilosti. Zaměstnanci se pravidelně zúčastňují se seminářů o novelizovaných právních normách, mohou se účastnit kurzů psychosociálních a počítačových dovedností nebo speciálních seminářů zaměřených na komunikaci s handicapovanými občany. V oblasti komunikace s veřejností se pro vybrané odbory připravují kursy „šité na míru“ – uskutečnil se tak například vzdělávací kurs pro zaměstnance dopravně správních agend, probíhá kurs zaměřený na zaměstnance odborů, do jejichž pracovní náplně patří kontrola taxislužby (komunikační dovednosti, argumentace, asertivita).
Zvýšil se počet zaměstnanců, kteří navštěvují jazykové kurzy – v této souvislosti je nutné zmínit zejména certifikované jazykové kursy pořádané ve spolupráci s Britskou radou v Praze a také kurz „Anglicky v Evropské unii (English in the European Union)“, který je zaměřený na přípravu zaměstnanců Magistrátu na vstup ČR do EU.
Stálou součástí systému vzdělávání jsou také kurzy v oblasti etiky, které se soustřeďují především na protikorupční politiku hlavního města Prahy. V rámci opatření v oblasti potírání korupce byla tato problematika v podobě jednodenního semináře zařazena do pravidelného programu vzdělávání všech zaměstnanců. V říjnu 2002 se v rámci setkání s partnerskými německými městy (Hamburg, Berlín, Frankfurt a Norimberk) a Vídní uskutečnil mezinárodní seminář „Výměna zkušeností v potíraní protikorupčních jevů ve veřejné správě“.
V rámci projektů programu Leonardo da Vinci i nadále pokračovala spolupráce se zahraničím v oblasti vzdělávání zaměstnanců (stáže zaměstnanců Magistrátu v Birminghamu ve Velké Británii a v regionu Uusimaa ve Finsku zaměřené především na otázky vzdělávání, nových forem celoživotního učení i na vlastní pracovní náplň účastníků).
3. Účast občanů a dalších subjektů na správě města na principech otevřenosti, partnerství a odpovědnosti
garant: odbor Kancelář ředitele Magistrátu
Pokračuje spolupráce s odbornou a laickou veřejností s využitím řady forem komunikace, a to nejen v rámci veřejných diskusí a slyšení ke konkrétním tématům, ale rovněž mnohem širším zapojením do vlastní činnosti úřadů. Zástupci nestátních neziskových organizací jsou členy – odborníky v některých komisích Rady hlavního města Prahy, např. Protikorupční komise Rady hlavního města Prahy. V červnu t. r. se na půdě magistrátu uskutečnilo první celoměstské setkání nestátních neziskových organizací v Praze.
Internet, Extranet a Intranet byly v předchozím období jedním z nejdůležitějších informačních zdrojů o správě a hospodaření města. Systém poskytování informací se aktuálně rozvíjí. Kromě již osvědčeného provozování vlastních internetových novin, které jsou nejkomplexnějším zpravodajstvím o činnosti orgánů a organizací města a běžně je využívají především mediální subjekty k získání aktuálních, přesných a nezkreslených informací, hlavní město Praha vydává měsíčník Listy hlavního města Prahy, které jsou určeny všem obyvatelům města.
Osvědčilo se i zřízení „call-centra“ pro obyvatele města. Velmi efektivním nástrojem komunikace se call-centrum stalo především v průběhu srpnové povodně a v období po ní, kdy bylo jedním z dočasných útvarů Magistrátu hlavního města Prahy, které zajišťovaly některé činnosti vyplývající z rozhodnutí Krizového štábu hlavního města Prahy. „Call-centrum“ se osvědčilo také v souvislosti s mimořádnými opatřeními při zasedání NATO v Praze.
4. Zřízení společného pracoviště (institucionálních struktur) hl. m. Prahy a Středočeského kraje
garant: ředitel MHMP
Na úrovni vedení hlavního města Prahy a Středočeského kraje byly projednány jen rámcové okruhy společného zájmu a spolupráce se soustředila pouze na řešení některých specifických problémů obou území. Za pozitivní přínos lze považovat zejména memorandum o dalších opatřeních integrované dopravy, naopak zatím bez úspěchu je řešení nové čistírenské kapacity pro Prahu a bez konečného rozhodnutí zůstává např. spojení Praha - Kladno. V potřebném rozsahu neprobíhají ani konzultace v oblasti tvorby základních dokumentů územně plánovacího charakteru, týkající se i bezprostředního zázemí hlavního města. V následujícím období je třeba obsah spolupráce Prahy a Středočeského kraje výrazně zaměřit na možnost využití některých zdrojů financování Evropské unie. Jedná se především o realizaci koordinovaných významných infrastrukturních projektů z Kohezního fondu EU za případné společné rozpočtové spoluúčasti Prahy a Středočeského kraje.
Nepodařilo se vytvořit systém pravidelné spolupráce na politické ani výkonné úrovni, takže úkol ve smyslu původního zadání implementační části Strategického plánu i kritického hodnocení v předchozích monitorovacích zprávách z roku 2001 a 2002 nelze ve sledovaném období považovat za splněný.
Předpokládá se, že dosud nesplněný úkol vytvoření systému pravidelné spolupráce se Středočeským krajem na politické a výkonné úrovni bude v souvislosti s předpokládaným vstupem České republiky do Evropské unie realizován v nadcházejícím období. Jde především o společnou přípravu projektů a koordinaci investičních záměrů v území společného zájmu s ohledem na potřebu spolufinancování nejen z rozpočtů obou krajů (Prahy a Středočeského kraje), ale rovněž i ze státního rozpočtu nebo z fondů Evropské unie.

Strategická priorita
PŘECHOD NA POLYCENTRICKOU STRUKTURU MĚSTA
garant: Ing. Jan Bürgermeister, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Optimalizace rozmístění celoměstských funkcí a dotvoření plnohodnotných obvodů s vyváženou soustavou center
Garant: MHMP – sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy
Naplňování programu v tomto období sledovalo trendy založené v předcházejících letech. V lokalitách rozšířeného celoměstského centra i ve vytipovaných lokalitách pro rozvoj center s celoměstskou působností (obvodových centrech) pokračují tyto aktivity:
Oblast Smíchova je v současné době nejdále ve vytváření podoby nového rozšířeného městského centra. Po administrativně obchodním centru Zlatý Anděl, kulturním a obchodním centru Nový Smíchov a administrativně obchodním centru ABC – Anděl Business Center byla dokončena 1. etapa obchodně administrativního centra Anděl City a připravuje se výstavba jeho 2. etapy. Byla zahájena výstavba 1. části polyfunkčního komplexu Smíchov Gate, v přípravné fázi je výstavba především administrativního komplexu Anděl Park.
Pro prostor Pankrácké pláně byla zpracována širší zastavovací studie. Probíhá správní rozhodování pro 1. etapu dostavby - jedná se o rekonstrukci stávající budovy Motokovu a rozhlasu, jeho další dostavbu a výstavbu obchodně společenského centra.
V Karlíně pokračuje výstavba komplexu River City v prostoru Rohanského ostrova, realizace lávky na Štvanici a překročení ulice Rohanský ostrov. Další investiční rozvoj Karlína je závislý na realizaci protipovodňových opatření, která jsou ve fázi projektu pro stavební povolení. V území probíhá celková obnova po povodni, bylo vydáno územní rozhodnutí na administrativní objekt Palác Těšnov. V prostoru transformačního území ČKD Karlín se připravují další dostavby obytných objektů v lokalitě navazující na Corso Karlín, proběhla soutěž na transformaci průmyslového objektu a dostavbu v oblasti ulice Šaldovy pro bydlení, připravuje se výstavba dalšího administrativního objektu Corner Šaldova. 
Území Holešovice – Bubny – Zátory řeší urbanistická studie zahájená v březnu 2003 (dokončeny průzkumy a rozbory). Rozpracován je regulační plán Holešovického meandru, Holešovické tržnice, připravuje se obchodně administrativní komplex Arena Holešovice (území holešovického pivovaru). Další rozvoj tohoto území je podmíněn realizací městského okruhu v úseku Strahovský tunel – Pelc Tyrolka, postupem uvolňování železničních ploch pro využití pro celoměstské funkce a úmyslem vyhlásit část drážních objektů kulturní památkou.
Rozvoj center s celoměstskou působností (obvodových center) je v převážné míře určován historickými urbanistickými i územními podmínkami jednotlivých lokalit. Nejdynamičtěji se rozvíjí centrum Nové Butovice. Byl zde dokončen objekt radnice na Slunečním náměstí, výrazně pokročily úpravy Centrálního parku. Pokračuje výstavba dalších nákupních center orientovaných na nákup do aut v okrajových polohách nebo v bezprostřední blízkosti Nových Butovic, např. Carefour na místě bývalého ZPA Jinonice. Nedaří se realizace obchodních a polyfunkčních objektů na místě torza konstrukce původního obchodního domu. Neúspěšný zůstal i záměr na výstavbu Aquaparku. Pro centrum Dejvice – Vítězné náměstí, Hradčanská pokročila příprava dostavby severozápadního segmentu Vítězného náměstí, v lokalitě Hradčanská je urbanistická studie ve fázi výběru variant dopravního napojení na městský okruh. Omezujícím faktorem dalšího rozvoje tohoto území je postup uvolňování železničních a ostatních ploch. Rozvojové možnosti centra Černý Most jsou z větší části vyčerpány, připravuje se výstavba objektu IKEA. Převážně v přípravné fázi zůstávají centra Libeň – Maniny (podmiňující je dopravní řešení a řešení protipovodňových opatření, připravuje se projekt transformace Libeňských loděnic), Letňany – Kbely (zpracovává se lokalizační studie hromadných garáží), Vršovice (pokračuje příprava jednotlivých investičních záměrů), Vysočany (rozestavěná hala Sazka – základ obchodně administrativního a zábavního centra – Zeleného ostrova), Opatov, Nové Dvory, Hostivař, nákladové nádraží Žižkov – Basilejské náměstí.
2. Snižování tlaku na celoměstské centrum
garant: sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP
Naplňování programu úzce souvisí s realizací předešlého programu. Dlouhodobé budování polycentrické struktury města s vymísťováním celoměstských funkcí spolu s celkovým řešením dopravní obslužnosti města jsou hlavními prostředky odlehčení centrální části města. Přes nabídku komerčních rozvojových ploch mimo stávající celoměstské centrum, rozvoj infrastruktury v okrajových částech Prahy a dílčí opatření města a městských částí pokračuje zájem investorů o další komerční plochy v dosud neobnovených částech Nového Města. Nové připravované komerční výstavby a přestavby (např. Náměstí Republiky, přestavba tiskáren v ulici Na Florenci) budou znamenat další nárůst kapacity kancelářských a obchodních ploch i celkové intenzity využití území. Je třeba dále prohlubovat koordinaci a spolupráci magistrátu, městských částí a soukromých subjektů při úsilí o koncepční snižování tlaku na celoměstské centrum.
Počet trvale bydlících obyvatel v centru stále klesá, nedaří se záměr rozšířit turistické trasy a cíle mimo historické jádro města. Realizace komerčního polyfunkčního centra Flora (Vinohrady, Praha 3) tak v úsilí snižovat tlak na celoměstské centrum zůstává spíše světlou výjimkou.

Naplňování dalších programů a aktivit
Praha – atraktivní adresa
garant: odbor zahraničních vztahů MHMP, sekce Útvar rozvoje hl. m. Prahy MHMP 
V hodnoceném období se realizovala řada rozsáhlejších akcí i dílčích projektů a další se připravují například v rámci Jednotného programového dokumentu pro Cíl 2 (např. brožura o možnostech čerpání strukturálních fondů EU připravená sekcí Útvar rozvoje města MHMP v českém i anglickém jazyce). Účinnost těchto aktivit by pomohla zvýšit regionální rozvojová agentura jako institucionalizovaná struktura, propojující koncepční i realizační činnost v oblasti marketingu a propagace, včetně komplexně prezentovaných podmínek pro investory.
Mezi úspěšné akce v posledním roce patří především summit NATO a EAPC (Euroatlantická rada partnerství) v listopadu 2002, několik celosvětových kongresů, prezentace rozvojových záměrů města a investičních možností na veletrhu MIPIM v Cannes.
Byla posílena propagace Prahy jako významné turistické destinace, a to:
- účastí na významných veletrzích cestovního ruchu (Holiday World Praha, BIT Miláno, SMTV Paříž, Vacances Brusel, TTW Montreaux a WTM Londýn),
- vydáním řady turisticko-informačních brožur v sedmi jazykových mutacích a publikace Prague agent´s manual,
- aktivitami vedoucími k oživení cestovního ruchu po povodních.
Návrh koncepce cestovního ruchu hl. m. Prahy obsahuje úkol nově formulovat vztah města ke kongresové turistice jako významnému zdroji zvýšení počtu turistů v Praze.
Připravuje se prezentační akce pro investory na Zastoupení hl. m. Prahy v Bruselu a koncepce činnosti bruselské kanceláře počítá s trvalou spoluprací s privátním sektorem. Rada HMP rozhodla také o přípravě účasti Prahy na druhém největším evropském veletrhu nemovitostí Expo-Real v říjnu 2003 v Mnichově. Systémový přístup k prezentaci města v zahraničí bude integrální součástí nové koncepce zahraniční politiky města.
Přestože se zvýšila úroveň obecné informovanosti o městě, např. využitím digitálních forem prezentace včetně internetových stránek Prahy, a byly realizovány nebo se připravují některá opatření pro zjednodušení procesu projednávání výstavby na území města, stále ještě se nabízejí možnosti pro zlepšení transparentnějšího přístupu potenciálních investorů k informacím. Realizuje se doporučení ZHMP k předchozí monitorovací zprávě - připravit přehled nabídky pražských rozvojových ploch vč. ploch v obvodových centrech (připravuje SÚRM). Rada HMP podpořila ve svém programovém prohlášení výstavbu pražského výstaviště v severovýchodní části Prahy a rovněž rozhodla o odpovídajícím řešení využití areálu Výstaviště Praha v Holešovicích, který však byl masivně poškozen povodněmi. V této souvislosti je nezbytné znovu posoudit hlavní záměry obsažené v koncepci výstavnictví v Praze.
Za méně příznivé je třeba považovat výsledky komunikace města Prahy s centrálními orgány státu o nabídce Prahy jako vhodné alokace mezinárodních politických, hospodářských, společenských aj. institucí (viz Program – Iniciace zásadního rozhodnutí centrálních orgánů o pozici města v europrostoru a spoluúčast státu při jejím naplňování).
Podpora dostupnosti bydlení
garant: odbor bytový MHMP
Předpokladem diferencovanější a dostupnější nabídky bydlení je odstranění deformací na bytovém trhu. Ty jsou patrné zejména v oblasti nájemního bydlení, kde v důsledku dříve platného systému regulace a současného zakonzervování dosaženého stavu existuje příliš velký prostor pro spekulativní jednání, které negativně ovlivňuje využívání bytového fondu. V hodnoceném období se nepodařilo dosáhnout významnějších pozitivních změn, které by vedly ke zlepšení fungování trhu s byty. Komunální bytová výstavba, financovaná městem a využívající v maximální míře i prostředků ze státních programů bytové politiky, pokračovala i v loňském roce. Za pozitivní lze považovat zejména pokračující nárůst počtu dokončovaných bytů. Naopak spíše za jev negativní je možné považovat mírné překročení parametru předpokládaných optimálních ploch bytů dle koncepce bytové politiky hl. m. Prahy. S využitím státních podpůrných programů bylo v roce 2002 dokončeno 712 bytů, dalších téměř 150 bytů bylo dokončeno v domech s pečovatelskou službou a ústavech sociální péče, což představuje dostupné bydlení pro 850 domácností. Uzavírání nových nájemních smluv na dobu určitou příznivě ovlivňuje řešení problému neplacení nájemného. K podstatnému zlepšení však v této oblasti dosud nedošlo. V důsledku povodně se pro větší část hodnoceného období stalo prvořadou záležitostí ubytování občanů, jejichž byty byly zničeny nebo vážným způsobem poškozeny vodou. Postiženým domácnostem bylo většinou na základě požadavků městských částí, které již vyčerpaly všechny své ubytovací možnosti, poskytnuto ubytování téměř v 500 obecních bytech. V případech, kdy se poškozené byty nacházely v domech soukromých vlastníků, byly podmínky poskytnutí bytů projednávány individuálně i s vlastníky těchto domů. Řešení následků povodně v oblasti bytových náhrad dosud probíhá.
Celoživotní učení a transformace škol na celodenní vzdělávací a kulturní centra
garant: odbor školství MHMP, odbor uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy MHMP
Problematika celoživotního učení a transformace škol na celodenní vzdělávací a kulturní centra doznala v uplynulém období určitého pokroku. Mezi čtyřmi městskými grantovými programy podpory vzdělávání byl v roce 2003 podpořen program věnovaný celoživotnímu vzdělávání pedagogických pracovníků a program přeměny škol na multifunkční centra.
V roce 2002 město schválilo cíle a hlavní úkoly projektu EVVO (environmentální výchovy, vzdělávání a osvěty) spojené se záměrem vytvořit obecně prospěšnou společnost Ekologické centrum hlavního města Prahy ve spolupráci se Zájmovým sdružením Toulcův dvůr v Hostivaři. Zároveň se začala ve spolupráci odboru městské zeleně MHMP a odboru školství MHMP připravovat Koncepce environmentálního vzdělávání, výchovy a osvěty hlavního města Prahy. 
Rozvoj činností domů dětí a mládeže (dále jen DDM) zřizovaných hlavním městem Prahou podpořil mimoškolní aktivity dětí a mládeže. Nově byla zřízena odloučená pracoviště DDM v Praze 15 a v Suchdole, byl schválen investiční záměr na výstavbu nového areálu DDM v Modřanech. Pro lepší propagaci činnosti DDM byly znovu vydány informační brožurky „Mít kam jít“ a „Mít kam jet“. Formou grantů byla podpořena práce s dětmi a mládeží ve volném čase. Komunikace s občanskými sdruženími, která se věnují práci s dětmi a mládeží, probíhala při řešení aktuálních problémů, v průběhu zpracování projektů a při dohlídkách táborů i ostatních akcí těchto sdružení.
K propagaci hudebního vzdělávání uspořádala Praha v únoru 2003 již třetí koncert žáků pražských základních uměleckých škol a v červnu koncert pražských vítězů soutěží. Přetrvává snaha převést budovy ZUŠ a DDM na hlavní město Prahu, aby byly investice do těchto objektů účelnější a zlepšily se tak podmínky pro výuku.
Srpnová povodeň 2002 zasáhla také vzdělávací zařízení v Praze. Postihla přibližně 50 škol a školských zařízení. Největší finanční pomoc města a státu směřovala do nejpostiženějších škol jako např. v Praze 1 Gymnázium Jana Nerudy v Hellichově ulici a Vyšší a střední odborná škola stavební v Dušní ulici, v Praze 8 Gymnázium v Pernerově ulici, Vyšší odborná škola ekonomická a obchodní akademie v Kollárově ulici, Speciální školy v ulici Za Invalidovnou a DDM na Karlínském náměstí. Významnou podporu dostalo také Střední odborné učiliště zemědělské ve Velké Chuchli a další pražské vzdělávací instituce postižené povodní. Celková částka potřebná na sanaci povodní činila k 30. 6. 2003 pro školy zřizované hl. m. Prahou téměř 43,5 mil. Kč. Na této částce se hlavní město podílelo 24,9 mil. Kč, MŠMT 17,3 mil. Kč a solidární pomoc od škol, které povodeň nepostihla činila 1,2 mil. Kč.
Podpora národnostním menšinám v Praze
garant: sekretariát radní pro oblast zdravotnictví, sociální péče a národnostních menšin
Plnění programu ve sledovaném období spočívalo v propagaci a prezentaci kulturní činnosti menšin a v publikační činnosti. S finanční podporou města se uskutečnil v květnu roku 2003 již 5. ročník mezinárodního folklorního festivalu „Praha srdce národů“ a 5. ročník světového romského festivalu „Khamoro“. Od května 2002 do současnosti vyšlo s finanční podporou hl. m. Prahy 12 publikací národnostních menšin. Praha vydala publikaci „Praha a národnosti“ a jsou připraveny „Politika Prahy ve vztahu k národnostním menšinám“, „Deset let komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami“ a „Aktuální otázky občanských sdružení národnostních menšin“. Praha se pravidelně zúčastňuje výstavy Schola Pragensis, kde má stánek národnostních menšin.
V listopadu 2002 hlavní město uspořádalo již 2. setkání národnostních menšin zahrnující mezinárodní konferenci „Výchova, vzdělávání a kultura ve vztahu k národnostním menšinám“ a výstavu „Národnostní menšiny ve výtvarném umění a ve fotografii“.
V roce 2001 získala Praha s podporou vlády ČR z majetku bývalého Fondu dětí a mládeže budovu pro zřízení „Domu národnostních menšin“. V současné době zde probíhá rekonstrukce a otevření se plánuje na podzim roku 2004. Naplňování programu přispívá i „Koncepce politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám“ schválená usnesením Zastupitelstva hl. m. Prahy z října 2002.
Terénní zdravotní péče a sociální pomoc
garant: odbor sociální péče a zdravotnictví MHMP
V rámci programu se nadále prohloubila metodická a poradenská pomoc poskytovatelům terénních sociálních a zdravotních služeb. Byl aktualizován adresář poskytovatelů sociálních služeb v Praze.
V roce 2002 bylo finančně podpořeno 138 projektů v oblasti sociální péče částkou 36 050 Kč. V oblasti zdravotnictví pak 41 projektů částkou 5 599 200 Kč. Ve stejném období byla 14 430 občanům poskytnuta pečovatelská služba, přičemž výdaje činily 191 173 tis. Kč a příjmy na úhradách 28 589 tis. Kč. Průměrné výdaje na jednoho občana tedy dosáhly 13 250 Kč/rok, příjmy pak 1 980 Kč/rok. Ke dni 31. 12. 2002 bylo v provozu 40 domů s pečovatelskou službou s 2 087 místy. V rámci terénních sociálních služeb využívalo 1 759 občanů střediska osobní hygieny a 2 059 občanů služeb prádelen pečovatelské služby. V souvislosti s rozvojem programu komplexních psychosociálních služeb provedli sociální pracovníci 29 929 návštěv v rodinách klientů, 40 občanů využilo denní pobyt v „domovince“ (v provozu je 6 těchto zařízení), 2 523 občanů využívalo možnosti klubové činnosti ve 46 klubech důchodců, které jsou pod správou jednotlivých městských částí. Do systému společného stravování se zapojilo 848 občanů, v roce 2002 bylo v provozu 13 jídelen pro důchodce.
Během povodní v létě 2002 byl aktivován systém sociální pomoci, který zahrnoval terénní sociální práci, výplaty dávek a psychosociální pomoc občanům umístěným v evakuačních centrech. Při vyhlášení evakuace byla zřízena non-stop koordinační linka. Pro řešení naléhavých případů bylo vyčleněno 51 míst v rezidenčních zařízeních sociálních služeb. I v následujícím období byla operativně poskytnuta pomoc seniorům a těžce zdravotně postiženým, kteří byli zasaženi povodní - do domovů důchodců bylo přednostně umístěno 118 občanů a 7 občanů do nově otevřeného domu s pečovatelskou službou. Koncem roku 2002 bylo ke zmírnění následků škod způsobených povodní 4 171 občanům na dávkách sociální péče vyplaceno 80 663 012 Kč.

Praha bezbariérová
garant: odbor stavební a odbor dopravy MHMP
Situace v zajišťování bezbariérových úprav budov se oproti roku 2001 v podstatě nezměnila. Požadavky na bezbariérový přístup, které stanoví právní předpis pro užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace, se daří naplňovat u nových staveb. Pro změny stávajících budov platí tyto požadavky omezeně; a to v případech, kdy závažné důvody (nejvíce stavebně technické) vylučují jejich splnění nebo u staveb, které jsou kulturními památkami (zde je rozhodující stanovisko orgánu státní památkové péče). Sdružení pro životní prostředí zdravotně postižených i nadále na vyžádání poskytuje projektantům a stavebním úřadům konzultace.
Bezbariérové úpravy na dopravních stavbách jsou realizovány při všech rekonstrukcích komunikací i světelných signalizačních zařízení. Rovněž jsou prováděny v rámci cíleného programu zajišťování bezbariérových úprav přechodů pro chodce, který je řízen Technickou správou komunikací hl. m. Prahy. Součástí rekonstrukcí tramvajových tratí jsou bezbariérové úpravy nástupních ostrůvků. I přes jednoznačnou prioritu spočívající v odstraňování následků loňských povodní pokračuje v pražském metru příprava a realizace zajištění bezbariérových přístupů v jednotlivých stanicích (podle technických možností) zřizováním nových výtahů, případně úpravou stávajících nákladních výtahů. Dopravní podnik hl. m. Prahy zřídil nové linky „citybusů“ zajišťující dopravní obsluhu části Prahy 2, kde se nachází velký počet zdravotnických zařízení. Tyto linky jsou plně vybaveny nízkopodlažními autobusy s plošinou umožňující nástup a výstup s invalidními vozíky.
Pomoc lidem v sociální tísni
garant: odbor sociální péče a zdravotnictví MHMP
Program je zaměřen na obyvatele postižené sociálním vyloučením, bezdomovce, osamělé matky s dětmi, oběti trestných činů a další sociálně ohrožené skupiny obyvatel.
V oblasti krizové intervence bylo v roce 2002 podpořeno 52 projektů, v systému dávek a služeb sociální péče pak bylo vyplaceno 120 759 880 Kč. Služby krizové intervence byly poskytnuty 23 559 občanům. Kapacita zimní noclehárny byla rozšířena o 62 lůžek pro zajištění sociálních a ubytovacích služeb pro bezdomovce.
Praha – evropské město kultury nejen roku 2000
garant: odbor kultury MHMP
Nejvýznamnější prezentací zahraniční kultury v roce 2002 u nás se stal Japonský týden v Praze, který byl již 27. ročníkem. Praha se tak zařadila mezi 26 světových metropolí, kde se tato akce konala. Město, tak jako každý rok, spolupořádalo řadu mezinárodních hudebních, divadelních, tanečních a literárních festivalů. V červnu 2002 byla tato řada rozšířena o festival netradičního anglicky mluveného divadla Prague Fringe Festival.
Oblast kultury a umění v Praze v roce 2002 poznamenala srpnová povodeň, která poškodila pražská divadla (Divadlo v Dlouhé, Divadlo Archa, Hudební divadlo v Karlíně včetně divadla Semafor, Divadlo pod Palmovkou), Trojský zámek se sbírkami Galerie hlavního města Prahy, Městskou knihovnu a další státní i městské příspěvkové organizace a soukromé subjekty, s nimiž Praha spolupořádá významné festivaly a přehlídky nebo jejichž činnost a projekty podporuje granty. I přes tyto nepříznivé okolnosti si Praha udržela pověst významného středoevropského kulturního centra. Po rozsáhlé rekonstrukci bylo otevřeno Švandovo divadlo na Smíchově, Divadlo Minor získalo prestižní ocenění Stavba roku 2002, brzy se podařilo zprovoznit povodněmi těžce zasaženou Městskou knihovnu a Trojský zámek, v březnu 2003 i Divadlo pod Palmovkou. Připravuje se celková rekonstrukce Hudebního divadla v Karlíně. Byl zahájen dlouhodobý projekt - cyklus filmů s názvem Praha 3. tisíciletí aneb 21 podob 21. století, který by se měl stát nadčasovým svědectvím uměleckých osobností o Praze.
Sezóna po celý rok
garant: odbor kultury MHMP
Celoroční kulturní a společenské dění v Praze město stále podporuje nejen formou spolupořadatelství a finanční dotací příspěvkových organizací, ale také grantovým systémem. V roce 2002 byly 245 projektům uděleny granty v celkové výši přesahující 65 mil. Kč. Největší pozornost byla věnována první etapě postupné transformace divadel zřizovaných hlavním městem Prahou (divadlo Komedie, Semafor a Činoherní klub), která začala pracovat v novém systému za podpory čtyřletých grantů. V průběhu první poloviny roku 2003 byla využitím tzv. povodňových grantů hlavního města Prahy znovu obnovena a podpořena činnost Pražského domu fotografie, Divadla Na Prádle, Experimentálního prostoru Roxy, Divadla Semafor, Divadla Jana Kašky na Zbraslavi, Muzea a archivu populární hudby, Galerie Litera a dalších povodněmi postižených kulturních institucí. Po první uzávěrce grantů na rok 2003 bylo dále podpořeno 147 nových projektů. Město vydalo řadu turisticko informačních a propagačních brožur v sedmi jazykových mutacích včetně nové publikace Prague agent´s manual v anglickém jazyce, která je určena cestovním kancelářím zprostředkujícím pobyt v Praze zahraničním turistům. Ucelený přehled o rozsahu a způsobu podpory pražské kultury poskytuje publikace Kultura v Praze, kterou každoročně vydává odbor kultury a výstavnictví MHMP.
Podpora využívání sportovních příležitostí v místě bydliště
garant: odbor uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy MHMP
Hlavní město Praha prostřednictvím grantů pokračovalo v podpoře veřejně přístupných tělovýchovných zařízení včetně provozu většiny plaveckých bazénů a zimních stadionů s důrazem na jejich využití pro děti a mládež a volně příchozí veřejnost. Přispělo na odstranění havárií tělovýchovných zařízení, jejichž provozuschopnost je důležitá pro udržení široké nabídky sportovních aktivit. Bylo zrekonstruováno dalších 10 sportovišť při školách a na veřejných plochách určených pro sport. Pokračovala spolupráce se zástupci městských částí pro sport a tělovýchovu s cílem zajistit přístupnost hřišť veřejnosti tam, kde se tak v potřebné míře dosud neděje. Probíhala jednání se zástupci MŠMT a Pražskou tělovýchovnou unií.
Ve druhé polovině roku 2002 byla podpora rozvoje sportovní činnosti v místě bydliště zaměřena především na odstraňování následků povodně. Povodní bylo různou měrou poškozeno přibližně sto tělovýchovných jednot a sportovních klubů. Odbor uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy pražského magistrátu ve spolupráci s Pražskou tělovýchovnou unií a jednotlivými subjekty od prvních dní mapoval při místních šetřeních aktuální stav sportovních zařízení. Podle odhadu dosahují vzniklé škody 250 - 300 mil. Kč. Nejvíce byly postiženy loděnice, dále dva jezdecké areály, desítky volejbalových, tenisových, fotbalových a víceúčelových hřišť a několik sokoloven. Ve všech jmenovaných zařízeních bylo zničeno technické zázemí včetně sociálního zařízení a materiálního vybavení. Do současné doby se s finanční pomocí hl. m. Prahy podařilo prostřednictvím grantů na rok 2002 a 2003 realizovat 55 projektů na odstranění následků povodňových škod, z toho 9,5 mil. Kč v rámci grantů na rok 2002 a 26 mil. Kč v rámci programů vyhlášených na rok 2003.
Prevence kriminality
garant: odbor krizového řízení MHMP
V roce 2003 byla na projekty prevence kriminality v rozpočtu města vyčleněna částka 6 mil. Kč. V oblasti sociální a situační prevence město přijalo celkem 63 projektů. Mezi nejvýznamnější patří projekty Městské policie HMP, které jsou zaměřeny na zajištění informovanosti obyvatel jak předcházet trestným činům, na preventivní přednášky ve školách, v zařízeních pro seniory a zdravotně postižené občany. Projekty Policie ČR – Správy HMP jsou zaměřeny na prevenci kapesních krádeží a vykrádání aut. Další projekty jsou zaměřeny na prevenci sexuálního zneužívání dětí, na pomoc propuštěným z výkonu trestu a na zajištění provozu „Domů na půli cesty“. Loňské srpnové povodně se nevyhnuly ani organizacím, které působí v oblasti prevence kriminality. Částečnou kompenzaci povodňových škod získal projekt Arcidiecézní charity Praha, která se zabývá pomocí pro migranty a uprchlíky.
Vysoký podíl trestné činnosti na území Prahy (27 % z celé republiky) není možné snížit jen pomocí finančních zdrojů města. Praha je zapojena do státního programu „Prevence kriminality na místní úrovni“, na projekty však dostává jen omezené dotace, a to 1,2 mil. Kč v roce 2002 a 2 mil. Kč v roce 2003.
Také projekty protidrogové prevence byly podporovány finančními prostředky z rozpočtu města a z rozpočtu státu. V roce 2002 činila dotace ze státního rozpočtu 23 mil. Kč a z rozpočtu Prahy více než 12 mil. Kč. V roce 2003 podpořila vládní Komise pro koordinaci protidrogové politiky projekty v Praze částkou přesahující 23 mil. Kč a hlavní město uvolnilo v prvním kole necelých 12 mil. Kč. Ve všech oblastech protidrogové prevence byly finančně podpořeny protidrogové projekty občanských sdružení, obecně prospěšných společností, církevních organizací a škol. U vybraných projektů se sledoval soulad s Národní strategií protidrogové politiky vlády ČR na období 2001 až 2004 a se Strategickým plánem protidrogové politiky hl. m. Prahy na období 2002 až 2006.
Víš, koho budeš chránit?
garant: Městská policie hl. m. Prahy
V květnu 2003 bylo 217 okrsků ze všech 244 plánovaných obsazeno strážníky – okrskáři, což představuje oproti stejnému období v předchozím roce mírné zvýšení (z 88 % na 89 %). Rozpočet Městské policie se v roce 2002 zvýšil z 552 na 586 milionů Kč.
Veřejnost se s okrskáři a jejich činností seznamuje především přímým kontaktem při výkonu služby v terénu, v řadě lokalit již občané „svého“ okrskáře znají. Informace o činnosti okrskářů, kontakty, případně jejich fotografie jsou zveřejňovány v periodikách, vydávaných jednotlivými městskými částmi. Tyto informace jsou občanům k dispozici také v informačních centrech úřadů městských částí, popřípadě se je dovídají prostřednictvím informačních letáků, kalendářů a vizitek. Dalšími využívanými formami jsou setkání s občany, besedy v domovech seniorů a preventivní přednášky pro mládež ve školách. Přibližně 1/3 okrskářů je vybavena mobilními telefony k operativnímu styku s obyvateli. Vztah okrskářů s veřejností prohlubuje i jejich každodenní přítomnost v ranních hodinách na přechodech v blízkosti základních škol a kontroly zákazu podávání alkoholu osobám mladším 18 let v restauracích v okolí škol.
Zvládání mimořádných krizových situací
garant: odbor krizového řízení MHMP
Katastrofální povodeň v srpnu 2002 prověřila ochranné systémy města a ukázala na jejich nedostatečnou organizační provázanost a na nutnost urychlení  vybudování nových systémů. Na základě těchto zkušeností hl. m. Praha přehodnotila systém ochranných opatření před povodněmi a nově stanovila linie protipovodňové ochrany (PPO) a rozhodla o  novém, urychleném harmonogramu  výstavby PPO včetně návrhu finančního zabezpečení. PPO jsou navržena na nejvyšší známou hladinu (srpen 2002) s rezervou + 30 cm. Podle skutečných průtoků povodně 2002 byl aktualizován matematický povodňový  model, z jehož výsledků vychází i stanovení aktivní inundace a další vstupy pro změnu územního plánu. Byly přepracovány povodňové plány MČ a hl. m. Prahy.
Jednotky Sboru dobrovolných hasičů jednoznačně prokázaly svou nezastupitelnost v plošném pokrytí území Prahy Záchranným bezpečnostním systémem, a to zejména při srpnových povodních 2002. Podílely se na výstavbě protipovodňových zábran, odčerpávání vody z metra, likvidaci škod a byly neopominutelnou pomocí pro Hasičský záchranný sbor HMP a pro postižené městské části. Kromě činností v této mimořádné situaci, plnily své běžné úkoly vyplývající z jejich zařazení v požárním poplachovém plánu hl. m. Prahy. 
V roce 2002 Hasičský záchranný sbor hlavního města Prahy (HZSP), kromě své běžné činnosti, reagoval na nově vzniklou situaci v souvislosti s nebezpečím teroristických útoků za použití nebezpečných látek. Zásahové jednotky a celý sbor se připravoval na řešení likvidace bojových chemických látek a získání nové techniky (dekontaminačních zařízení, detektorů). Byla navázána úzká součinnost s Hygienickou službou HMP. V oblasti požární ochrany byla dokončena dostavba některých hasičských stanic, hasičské stanice se přizpůsobovaly novým požadavkům a byly učiněny administrativní kroky k budování nových hasičských stanic. Například dostavbou areálu hasičské stanice 1 – Sokolská byla uvedena do provozu budova pro zásahové jednotky včetně nově vybudovaného centra pro tísňové volání čísla 112 podle norem Evropské unie. V roce 2002 také probíhala intenzivní příprava výstavby hasičské stanice Radotín. V roce 2002 byla nakoupena i nová techniky pro potřeby HZSP (3 cisternové hasičské stříkačky).
Významným prostředkem pro zvládnutí evakuace obyvatel Prahy při srpnových povodních 2002 se stal autonomní systém varování obyvatelstva Prahy. I na základě těchto zkušeností byla v roce 2002 rozšířena síť elektronických (mluvících) sirén na 164 kusů, zejména pro zlepšení srozumitelnosti slovních informací v zátopovém území Vltavy.
Také byla zvýšena kapacita Městského radiového systému TETRA, včetně zabezpečení spojení z 25 vestibulů metra. Na tento radiový systém postupně přechází Městská policie HMP, Dopravní podnik HMP a Technická správa komunikací. Systém se osvědčil i při zajišťování takových akcí, jako byl summit NATO, kdy část kapacit systému TETRA byla poskytnuta Ministerstvu zahraničí ČR.
Nadále se rozvíjel Městský kamerový systém hlavního města Prahy. Od konce roku 2002 systém provozoval 161 kamer, které využívá 31 monitorovacích pracovišť (všechna operační střediska Policie ČR, Správy HMP, Městské policie, Národní protidrogové centrály, Krizového štábu HMP a Zdravotnické záchranné služby HMP). Největší přínos kamerového systému je v prevenci místní pouliční kriminality, v rychlé reakci na kriminální delikty a narušení pořádku, v trvalém přehledu o bezpečnostní situaci na velkém území, v pomoci při pátrání po pachatelích trestných činů a získávání souvisejících poznatků.
Revitalizace vodních toků a ploch
garant: odbor městské zeleně MHMP
Územím hl. m. Prahy protéká 84 potoků, z toho je 56 (o celkové délce 190 km) ve správě odboru městské zeleně MHMP. V roce 2002 byla dokončena nová aktualizovaná evidence vodních ploch v Praze, aktualizovány také byly všechny provozní a manipulační řady vodních děl IV. kategorie v majetku města. Za rok 2002 činily celkové náklady na údržbu, rekonstrukce a investice do vodních toků 73,9 mil. Kč (oproti 44,1 mil. v roce 2001). Odbahněno bylo např. celé koryto Malé Říčky ve Stromovce (11 mil. Kč), proběhla úprava koryta Slatinského a Skalního potoka, opravou prošla poškozená hráz retenční nádrže Údolní a vyčištěny byly Motolské rybníky. Rovněž byly provedeny dosadby některých chybějících břehových porostů (např. Botič). Z opatření zvyšujících funkčnost a bezpečnost stavebních prvků vodohospodářských děl lze uvést opravu RN Vrutice, opravu lapače na Záběhlickém potoce, opravu patního drénu na VD Hostivař a na rybníku Strnad, sanaci betonových konstrukcí na VD Jiviny atd. Byla též dokončena stavba přelivné hráze na VD Hostivař, která zabraňuje dalšímu zanášení přehrady sedimenty. Ve fázi projektové přípravy a projednání staveb je např. úprava Zátišského a Větveného potoka nebo revitalizace Litovického a Řepského potoka. V současné době se připravuje generel Litovicko-Šáreckého potoka a další etapa generelu Rokytky, dokončuje se generel Botiče.
V letošním roce pokračuje mapování a evidence přírodních vodních zdrojů - studánek - na území hl. m. Prahy. Připravuje se databáze, která bude k dispozici v internetové podobě Atlasu životního prostředí Prahy. Tři studánky byly letos nově vyčištěny a opraveny, revitalizace dalších se připravuje.
V důsledku loňské povodně byla snížena vodohospodářská funkce některých vodotečí. Na rozdíl od Vltavy zaznamenaly menší pražské toky vesměs „pouze“ asi padesátiletou vodu. Místy došlo k úplnému zanesení koryt potoků a vytvoření koryta zcela nového. Na několika kilometrech byly narušeny břehy a dále poškozeny některé stupně a jezy. V souvislosti s povodní na Vltavě došlo k úplnému zatopení a následnému zanesení koryta Malé Říčky, jediného odvodnění zatopené Stromovky. Čištění tohoto slepého ramene Vltavy pokračuje i v roce 2003. Mimořádná situace (III. SPA) nastala na Botiči pod VD Hostivař, kde bylo dosaženo maximálního odtoku 41 m3/s. U Rokytky došlo k vybřežení většinou jen na zemědělsky využívané půdě (i díky úplnému nadržení suchého poldru Čihadla), pouze v Dolních Počernicích byly krátkodobě zaplaveny 4 objekty. Během povodně byly naplněny prakticky všechny 32 retenční nádrže v majetku hl. m. Prahy. Na ostatních tocích ve správě města k vybřežení nedošlo, až na lokální rozlivy několika potoků. Odstraňování následků povodní na vodotečích a vodních dílech (např. Hostivařská přehrada) pokračuje i letos.
Zeleň k městu patří
garant: odbor městské zeleně MHMP
Na základě postupně schvalovaných dokumentací probíhá obnova parků I. kategorie. Po její realizaci ve spodní části komplexu zahrad vrchu Petřína, v zahradě Kinských a ve svahu pod letohrádkem v Královské oboře se připravují úpravy historického parteru v Letenských sadech a další etapa obnovy zahrady Kinských. V jednotlivých parcích jsou postupně obnovovány vegetační a technické prvky, u všech parků I. kategorie dochází k výměně mobiliáře a k instalaci informačního systému. Dokončuje se oprava Hladové zdi, dětského hřiště v Letenských sadech a vodopádu v zahradě Kinských. Údržba 192,45 ha pražských parků I. kategorie a investice s nimi spojené si v roce 2002 vyžádaly částku přesahující 90 mil. Kč, dalších 18,2 mil. Kč bylo určeno pro nápravu povodňových škod ve Stromovce.
V rámci koncepce obnovy uličních stromořadí byla vytipována stromořadí I. kategorie, která jako liniové prvky tvoří součást městského systému zeleně. Stromořadí jsou postupně obnovována a je pro ně rovněž zajištěna kvalifikovaná péče. Odbor městské zeleně dosud vysadil přes 2000 stromů, do jeho péče bylo od TSK převedeno více než 5000 stromů ve stromořadích I. kategorie.
V souladu s Územním plánem hl. m. Prahy byly zpracovány projekty ÚSES tří úseků biokoridorů (Písnice, Čakovice, Kolovraty). Vzhledem k tomu, že územní plán nezohledňuje majetkoprávní vztahy, těžiště dosavadní práce spočívá hlavně v zajištění pozemků pro zeleň do vlastnictví města. Realizována byla část biokoridoru Kbely - Vinoř na ploše 2,4 ha. Myšlenka vytvoření souvislého pásu zeleně kolem Prahy, diskutovaná zejména v roce 2001, je uskutečňována zatím pouze dílčími kroky, a to právě v souvislosti s doplňováním systému biokoridorů. Problémem jsou především majetkoprávní vztahy a častý nesoulad tohoto záměru s funkčním využitím potřebných ploch navrhovaným v územních plánech zainteresovaných obcí.
V lesích v majetku hl. m. Prahy (2410 ha z celkových 4885 ha) jsou stejnověké monokultury přeměňovány na smíšené porosty s vhodnější druhovou skladbou. Doplňovány zde byly též rekreační prvky, což se týkalo např. oblasti Modřanské rokle, kde toto vybavení zcela chybělo. Pokračovala výsadba nových ploch lesa (v Kolovratech 2,4 ha, v Dolních Počernicích 5,3 ha). Spolu s částí kbelsko-vinořského biokoridoru se tedy rozloha lesů na území Prahy zvýšila asi o 10 hektarů. Pokračuje projektová příprava zalesnění dalších pozemků v Dolních Počernicích, Letňanech a v rámci biokoridoru Kbely - Čakovice. Největším problémem je nedostatek pozemků v majetku města určených pro zeleň. Údržba lesů v r. 2002 stála město 26,8 mil. Kč, do rekreačních prvků se investovalo 1,13 mil. Kč.
Během srpnové povodně byly zaplaveny jen asi 2 hektary městských lesů. Následné pády několika desítek stromů vedly k poškození či neschůdnosti některých lesních cest.
Velké škody (cca 94 mil. Kč) naopak povodeň napáchala v jednom z parků I. kategorie a chráněném území - v Královské oboře Stromovka. Přes 70 % plochy parku bylo zatopeno, a to až do výše 8 metrů. Došlo k vyvrácení nebo silnému poškození cca 400 stromů a k úplnému zničení několika set metrů asfaltových cest. Nenávratně byla zničena část kvalitní vegetace, vodoteče byly zaneseny. Poškozen byl též mobiliář parku (informační systém, prvky drobné architektury). Dvě třetiny parku byly dlouhodobě uzavřeny pro veřejnost a stále se obnovují.
Při povodni byla zaplavena celá spodní část pražské zoologické zahrady. Více než 1 000 zvířat muselo být evakuováno, 94 zvířat uhynulo v souvislosti s povodní. Zcela byly zničeny dva pavilony a silně poškozeny mnohé další, stejně jako provozní a návštěvnické zázemí ZOO, její cestní síť, zeleň a inženýrské sítě. Celkové škody se odhadují na 125 mil. Kč, náklady na obnovu budou ještě vyšší (146 mil. Kč). Kvůli povodni byla ZOO Praha na několik týdnů pro veřejnost zcela uzavřena, spodní část je nadále nepřístupná.
Ochrana přírodně cenných lokalit
garant: odbor městské zeleně ve spolupráci s odborem životního prostředí MHMP
Na území hl. m. Prahy se nachází 87 zvláště chráněných území (ZCHÚ), z toho ve správě odboru městské zeleně jich je 78 o celkové rozloze 1918,5 ha. Všechna tato ZCHÚ mají v terénu vyznačeny své hranice. Pro jednotlivá území jsou k dispozici plány péče, u některých probíhá jejich aktualizace. Přímé náklady na údržbu ZCHÚ v roce 2002 činily 3,595 mil. Kč, což je téměř o čtvrtinu více proti roku 2001. Stav většiny ZCHÚ lze označit za stabilizovaný, neboť se podařilo zastavit dlouhodobé zanedbávání a zavést režim pravidelné údržby. To se pozitivně odráží nejen na jejich přírodní hodnotě, ale změny jsou patrné i z hlediska estetického a krajinotvorného. Tam, kde je to vhodné, se udržované plochy rozšiřují i do ochranných pásem ZCHÚ, aby byly alespoň částečně eliminovány některé agresivní invazní rostliny a dřeviny pronikající do ZCHÚ. Stále více je ve stepních lokalitách uplatňována řízená pastva ovcí a koz, která má kromě vlastní šetrné údržby porostů i nesporný přínos pro ekologickou výchovu. Úspěšně se rozvíjí spolupráce s nevládními neziskovými organizacemi, které na smluvním základě provádějí velkou část prací v ZCHÚ. Negativním rysem poslední doby je naopak nárůst vandalismu, kdy dochází k systematickému ničení značek ZCHÚ, tabulí naučných stezek atd.
V roce 2002 bylo vyhlášeno dalších 22 památných stromů, odborně jich bylo ošetřeno 41 s celkovými náklady 477 tis. Kč. Podle vegetační mapy hl. m. Prahy probíhala příprava podkladů pro registraci dalších biologicky hodnotných území jako významných krajinných prvků. Pokračoval biomonitoring vybraných lokalit (Trojské kotliny) se zaměřením na vyhodnocení trendů v biodiverzitě rostlin a živočichů. Vydáním multimediálního CD byla v roce 2002 též završena tvorba hnízdního atlasu ptáků na území hl. m. Prahy ze 2. poloviny 80. let.
Při srpnové povodni 2002 došlo ke krátkodobému zaplavení několika ZCHÚ (např. Meandry Botiče, Údolí Kunratického potoka, Počernický rybník). Škody byly způsobeny především v přírodní památce Krňák (za téměř 90 mil. Kč - rozvrácení břehových porostů, zanesení koryta bahnem) a přírodní památce Královská obora (zhruba 70 % plochy zatopeno, dosud bylo na popovodňovou obnovu vynaloženo 22 mil. Kč).
Za tišší Prahu
garant: odbor městského investora MHMP ve spolupráci s Městskou hygienickou stanicí 
Ochrana obyvatel před nadměrným hlukem je v hl. m. Praze značně složitá. Dnem 1. 1. 2001 nabyl účinnosti Zákon o ochraně veřejného zdraví, který spolu s Nařízením vlády č. 502/2000 Sb. tuto oblast upravuje. Dodržování hlukových limitů spojených s pozemní dopravou se však jeví jako velmi problematické, a to zejména v historické části města. Tato snaha je někdy vnímána jako stěží slučitelná s dalším rozvojem města, především jeho dopravního systému. Do rozporu s hlukovými limity se paradoxně dostává i provoz tramvají, jinak ekologicky šetrný druh povrchové dopravy. Jeho omezení by mohlo ochromit nejen MHD, ale i funkčnost veškeré dopravy v Praze. Výraznější snížení hlukové zátěže z dopravy (co do intenzity i plošného rozsahu) lze očekávat až postupným odváděním automobilového provozu silničním a městským okruhem.
Na adresu města již dlouhodobě zaznívá ze strany hlavního pražského hygienika kritika ohledně malé aktivity při realizaci protihlukových opatření. Tyto výtky jsou do značné míry oprávněné, problémem je však nedostatek financí na realizaci potřebných investic (protihlukové stěny, plošná rekonstrukce tramvajových tratí a obnova vozového parku apod.). 
Výměna oken u budov ležících v ochranném hlukovém pásu ruzyňského letiště již byla provedena, monitorovací systém kontroluje dodržování limitů při startu a přistávání letadel. Ochranné pásmo pro letiště ve Kbelích je navrženo.
Hlavním předmětem stížností obyvatel, kterých bylo v roce 2002 prošetřeno celkem 135, je nadměrný hluk z dopravy (silniční i železniční), ze stavební činnosti, z hudebních produkcí a z činnosti provozoven v obytné zástavbě.
Město na první pohled
garant: Technická správa komunikací hl. m. Prahy, odbor stavební MHMP
Program je naplňován především v rámci běžných činností spadajících do kompetence Technické správy komunikací hl. m. Prahy (TSK). Jedná se zejména o zimní údržbu komunikací, čištění komunikací a komunikačních objektů (včetně odstraňování graffiti), údržbu zeleně, likvidaci černých skládek, odstraňování vraků motorových vozidel, odstraňování nepovolených velkoplošných reklam (billboardů). Všechny tyto činnosti jsou financovány z městského rozpočtu.
Akce realizované městem v předchozích obdobích v rámci kampaně proti graffiti se nesetkaly s výraznějším úspěchem. I proto muselo být v roce 2002 na čištění objektů a zařízení (převážně poškozených právě vandaly) vynaloženo 15,9 mil. Kč (9,4 mil. Kč v roce 2001). Čištění komunikací si vyžádalo 218 mil. Kč, údržba zeleně na pozemcích spravovaných TSK 59,6 mil. Kč a likvidace černých skládek 6,1 mil. Kč. Při jejich monitorování spolupracují s TSK i městské části a občané. Podobně je tomu i u hlášení vraků motorových vozidel, kterých bylo v roce 2002 odklizeno 2191. Prověřeno bylo dále 712 velkoplošných reklam, z toho 20 nepovolených (z nich bylo 7 odstraněno).
Na základě monitorování celkové situace a rozsahu poškození majetku ve správě TSK byly odhadnuty škody způsobené povodní v srpnu 2002 a náklady spojené s jejich odstraňováním v celkové výši 1 042 mil. Kč. Během roku 2002 se na nápravu škod vynaložilo 65,7 mil. Kč u kapitálových výdajů a 103 mil. Kč u běžných výdajů.
K významnějším stavbám, které byly umístěny v posledním období a jež mají dopad na panorama města, patří zejména Hala Sazka a stavby na Pankrácké pláni. V současné době je jednotné posuzování estetického vlivu nových staveb na tvářnost okolí a pražské panorama značně problematické, stejně jako ochrana přírodních a architektonických dominant. V květnu 2003 totiž byla schválena změna Statutu hl. m. Prahy, podle které je od 1. 9. 2003 veškeré umísťování staveb svěřeno stavebním úřadům jednotlivých městských částí. V souvislosti s touto změnou bude ke stejnému datu zrušen i odbor územního rozhodování MHMP.
Příznivé podmínky pro pěší a cyklisty
garant: Ústav dopravního inženýrství hl. m. Prahy
Podmínky pro pěší
V hodnoceném období pokračovalo doplňování pěších zón v centrální oblasti města, kde umožní chodcům bezpečný a klidný pohyb bez nepříznivého vlivu automobilové dopravy. Byla uplatňována opatření ke zvýšení bezpečnosti chodců jako např. nové úseky chodníků, opatření na přechodech pro chodce (nová světelná signalizace, rozdělení vozovky betonovými bloky, speciální přisvětlení přechodů pro chodce, zvýraznění a doplnění dopravního značení, instalace příčných prahů ke snížení rychlosti automobilové dopravy). V posledních letech roste úsilí o zvyšování bezpečnosti chodců, a to především dětí a mládeže v okolí mateřských, základních a středních škol nebo chodců na přechodech u tramvajových zastávek (např. Pohořelec) nebo přes dopravně významné komunikace (např. Podbělohorská, Radlická).
K větší pohodě, k pocitu volnosti a bezpečí chodců přispěly stavební úpravy některých městských prostorů, např. úseků ulic Michalské, Melantrichovy, Havelské a Havelské uličky do podoby obytné zóny, úprava prostoru křížení ulic Konviktská - Průchodní, celková rekonstrukce Karmelitské, úprava nároží Pštrossova - Vojtěšská nebo vytvoření vhodného mikroklimatu, doplnění vegetace, fontán a pítek na Senovážném náměstí.

Podmínky pro cyklisty
Rada hl. m. Prahy přijala dne 29. 4. 2003 usnesení k návrhu dalšího rozvoje systému cyklistických tras na území hl. m. Prahy po roce 2002 (usnesení RHMP č. 0544). Jeho obsah tvoří Zásady dalšího rozvoje systému cyklistických tras po roce 2002, vyjádření k připomínkám a námětům městských částí (dokument byl zaslán všem 57 městským částem k vyjádření), vyjádření k připomínkám pracovní skupiny zabývající se přípravou a výstavbou cyklistických tras, analýza současného stavu a stručný výtah z výsledků anketního průzkumu cyklistické dopravy v Praze.
V roce 2002 byly instalovány nové stojany na jízdní kola, které jsou umístěny především v centru města. Slouží cyklistické veřejnosti ke krátkodobému ukládání jízdních kol a jsou instalovány na značených cyklistických trasách celoměstského významu, zejména v turisticky zajímavých a pro veřejnost atraktivních lokalitách – např. na Staroměstském náměstí, Senovážném náměstí, náměstí Republiky, Loretánském náměstí, Ovocném trhu, Hradčanském náměstí, Náměstí Curieových, Kampě, Uhelném trhu, u Národního technického muzea a na okraji města v areálu zámku (muzea) Ctěnice v Praze 9 - Vinoři. Na podzim roku 2002 byla na všech stálých záchytných parkovištích P+R (park and ride) zavedena doplňková služba B+R (bike and ride) - nabídka úschovy jízdních kol. Využití stojanů na jízdní kola je ale zatím minimální. Účelné by bylo zvážit možnost atraktivnějšího umístění dalších stojanů. 
V loňském roce byl proveden anketní průzkum cyklistické dopravy. Výsledky průzkumu ukázaly, že o jedno jízdní kolo se v Praze dělí přibližně dvě osoby. V průměru každý dospělý Pražan najezdí za rok na území hlavního města i mimo něj 328 km na jízdním kole, z toho 88 km jen po Praze. Jedná se především o rekreační cesty. Z konkrétních opatření pro zlepšení cyklistické dopravy, která by přiměla dospělé Pražany přemýšlet o častějším využívání jízdního kola k cestám po Praze, patří výstavba nových tras zahrnujících samostatné stezky pro cyklisty, areály v lesoparcích, zvýšení bezpečnosti provozu, úschovny kol a možnost zabezpečení jízdního kola proti krádeži. Rozsáhlé záplavy v Praze poškodily také cyklistickou infrastrukturu - byly poškozeny či znečištěny některé cyklistické trasy v záplavovém území Berounky a Vltavy. Vzhledem k atraktivnosti vedení cyklistických tras podél vodních toků se předpokládá jejich další realizace i v záplavovém území. Změny v rozpočtu hlavního města Prahy vyvolané povodní v roce 2002 neumožnily dokončit všechny akce připravené k realizaci.
Náhradní zásobování pitnou vodou
garant: Pražské vodovody a kanalizace, a. s.
Na vodovodu pro veřejnou potřebu, provozovaném akciovou společností Pražské vodovody a kanalizace, bylo v roce 2002 odstraněno celkem 7 849 poruch a havárií, při nichž se uplatnil rutinní systém náhradního zásobování vodou. Z toho 100 případů se týkalo vodovodních řadů o profilu 500 mm a větším, 48 havárií spadalo do I. kategorie. Průměrná doba opravy jedné havárie činila 1 den a 18 hodin. Prodloužení oproti roku 2001 je především důsledkem srpnových povodní (v období leden - červenec byl průměr 1 den a 9 hodin, od srpna do prosince 2 dny a 8 hodin). Z prostředků náhradního zásobování vodou v současnosti PVK, a. s., disponuje 11 autocisternami a 86 voznicemi. 
Zásobování města pitnou vodou při haváriích vyššího řádu (výpadku vodního zdroje nebo přivaděče) bylo posuzováno v rámci prací na Koncepčním modelu distribučního systému zásobování vodou hl. m. Prahy. Stávající systém byl shledán schopným zvládnout dlouhodobý (tj. více než dvoudenní) výpadek zdroje úpraven vody (ÚV) Podolí nebo Káraný. V případě odstavení ÚV Želivka by však došlo k bilančnímu deficitu cca 15 % průměrné potřeby vody, což by postihlo zejména jižní oblasti města. Potvrzuje se tak opodstatněnost koncepce zásobování z dosavadních 3 vodních zdrojů a potřeba dále sledovat možnosti lepšího zastupování zdroje Želivka. Kapacita vodojemů (cca 800 tis. m3) pokrývá dvoudenní průměrnou potřebu vody.
V důsledku povodní byla v srpnu 2002 odstavena z provozu ÚV Podolí. Špatná kvalita surové vody ve Vltavě neumožnila její zprovoznění, takže do konce roku zajišťovaly výrobu pitné vody pro Prahu ÚV Želivka a ÚV Káraný. Po celou dobu záplav se dařilo zajišťovat plnohodnotnou a plynulou dodávku pitné vody.
InfoNet
garant: odbor informatiky MHMP
V r. 2002 proběhla již 4. etapa rozvoje neveřejné datové sítě hl. m. Prahy MePNet. V jejím rámci se uskutečnila částečná modernizace centra sítě a zrychlil se přístup na Internet a síť se rozšířila o nové subjekty (15 obvodních ředitelství Městské policie Praha 1 – 15, kvalitnější připojení 35 ÚMČ, které nejsou správními obvody). V současnosti je v síti MePNet zapojeno přímo 42 subjektů (MHMP, ÚMČ Praha 1 – 22, organizace města ÚDI, TSK, ROPID, IMIP, HZS, Městská knihovna - ústředí + pobočky, Městská policie – ředitelství + obvody, ÚRM, ÚPP) a v rámci základních radničních informačních služeb služeb (ZRIS) dalších 350 subjektů (včetně asi 250 škol a školních zařízení). Na MePnet je napojena i jinak zcela samostatně řešená síť Integrovaného záchranného systému hl. m. Prahy (IZS), která slouží pro systém řízený Střediskem krizového štábu (v působnosti odboru OKR MHMP). Jako externí subjekty sítě MePNet jsou připojeny sítě významných subjektů státní správy MF ČR (síť FiNet) a MPSV ČR a Dopravního podniku hl. m. Prahy.
V rámci dalšího rozvoje sítě MePNet:
- se průběžně sledují přípravy jednotného komunikačního prostředí pro státní správu – síť GovNet, jednotný portál veřejné správy (MI ČR),
- se intenzivně rozšiřují možnosti vzdáleného přístupu do sítě MePNet (zejména na MHMP a ÚMČ s funkcí správního obvodu),
- probíhají jednání a přípravy pro zajištění alternativního poskytovatele služeb (vedle společnosti Pragonet),
- prověřuje se možnost centrální správy přístupových práv v síti (technologie LDAP).
Všechny subjekty přímo připojené k síti MePNet vytvářejí vlastní lokální datové sítě, z nichž nejrozsáhlejší je datová síť MHMP (MagNet) s desítkami serverů a téměř 2000 uživateli. Bezpečnost sítě MePNet je jištěna základními provozními předpisy, obecně bezpečnost informací a IS v městské správě vychází ze schválené koncepce bezpečnosti IS v hl. m. Praze.
V krizové situaci při povodni v srpnu 2002 síť MePNet zajišťovala služby pro podporu krizových a informačních středisek vč. připojení k Internetu.
V budově MHMP a na některých úřadech MČ již fungují veřejně přístupné počítače napojené do lokálních sítí, které umožňují řízený přístup k veřejně dostupným informacím i základní elektronické komunikaci (stažení formulářů, některá podání). Problematika infokiosků (jako sítě veřejných informačních terminálů) tím byla poněkud potlačena.
V rámci projektu Premis je v Platnéřské ulici instalováno pro veřejnost velkoplošné zobrazování výsledků monitorování ovzduší. Problematika monitorování dopravy, bezpečnosti a krizového řízení (IZS), životního prostředí a technických systémů je řešena v jiných programech (např. dopravní telematika v odboru dopravy MHMP) nezávisle na síti MePNet, v případě potřeby jsou vytvářena napojení a podmínky pro využití vybraných informací uživateli sítě MePNet.
Kolektory
garant: odbor městského investora MHMP, odbor infrastruktury města MHMP
Současná délka sítě pražských kolektorů dosahuje 86,3 km. Ke konci roku 2002 v nich bylo uloženo 49,7 km plynovodů, 83,6 km vodovodů, 65,2 km horkovodů a 739 km kabelových vedení. Zejména v centru Prahy kolektory významně přispívají ke zvýšení komfortu služeb a „estetické“ atraktivity města. 
Těžiště budování nových úseků kolektorů se v současné době přesouvá právě do historického centra, kde je výstavba technicky i finančně náročnější. Na možnostech a plynulosti financování však obecně závisí rozvoj celé kolektorové sítě.
V roce 2002 pokračovaly sanace, úpravy a dokončovací práce na hlubinném kolektoru Centrum I (Kateřinská - Senovážné náměstí, Staroměstské náměstí - Anenské náměstí) s celkovými náklady přes 1 mld. Kč a termínem předání v únoru 2003. Koncem roku 2002 byl dokončen Centrální dispečink kolektorů na Senovážném náměstí, jeho spojení s podzemními objekty jámy J20 a povrchové úpravy náměstí vč. kašny. Kolektory posloužily k uložení inženýrských sítí též v rámci stavby víceúčelové sportovní haly ve Vysočanech. Na kolektoru Vodičkova byly provedeny investice nutné k zahájení vlastní stavby.
Probíhala projektová příprava opravy kolektoru Václavské náměstí a kolektoru Revoluční - Dlouhá. V rámci přípravy výstavby kabelového propojení napájecích bodů systému zásobování elektrickou energií transformoven 110/22 kV Karlov a Smíchov, které je v souladu s územním plánem, se nadále hledají možnosti využití víceúčelového kolektoru místo jednoúčelového energetického tunelu.
Koncem roku 2002 bylo navrženo komplexní řešení uložení inženýrských sítí do mělkých podpovrchových kolektorů v liniích veřejných komunikací, a to zejména v souvislosti s rekonstrukcemi tramvajových tratí, kdy vnější součást stropu kolektoru bude tvořena tramvajovým tělesem.
Pokračuje zabezpečování kolektorové sítě podle současných technologických standardů s ohledem na zvýšená bezpečnostní rizika. Dosud je takto zajištěno zhruba 82 % délky provozovaných kolektorů, požadovaným standardům neodpovídá cca 18 km.
Při povodni v srpnu 2002 došlo k poškození části kolektorové sítě a kolektorových podchodů v bezprostřední blízkosti Vltavy. Práce na odstraňování povodňových škod byly zahájeny okamžitě a dokončení těchto oprav se předpokládá v druhé polovině roku 2003.
Hospodárně s odpady
Garant: odbor infrastruktury města MHMP
Přes neustálé změny legislativy pokračovalo řízení a plnění programu s dobrými výsledky. Od 1. 1. 2002 přešla Praha podle vyhlášky č. 25/2001 ze systému platby na obyvatele na formu kapitační platby za odpad. Tu platí každá fyzická osoba s trvalým pobytem na území hl. m. Prahy a každá fyzická osoba vlastnící stavbu k individuální rekreaci. Počet poplatníků tím stoupl z cca 75 - 80 000 na cca 1 1820 000. Poplatek neuhradilo asi 160 000 poplatníků, od kterých bude poplatek dále vymáhán odborem daní, poplatků a cen MHMP. Od 1. 1. 2003 byl na základě novely zákona o odpadech změněn způsob úhrady za komunální odpad (dále jen KO).
Pokračoval rozvoj aktivit směřujících především k dalšímu využití odpadů. Po zavedení kapitačního poplatku od obyvatel došlo v roce 2002 k nárůstu KO o 9,6 % hmotnosti, celkem bylo vyprodukováno 282 tis. tun KO (bez povodňového). Z toho bylo vytříděno a materiálově využito (včetně nebezpečného odpadu - dále jen NO) 37 tis. tun, energeticky využito 202 tis. tun a 43 tis. tun (15 %) KO bylo uloženo na skládku. V důsledku srpnových povodních vzniklo na území města cca 134 tis. tun povodňového odpadu. Z toho bylo cca 24 tis. tun uloženo na mezideponiích hlavního města, které byly odstraněny v r. 2003. Dokončena byla výstavba sběrných dvorů na Spořilově v Praze 4 a Pod Šancemi v Praze 9, které byly zprovozněny 1. 4. 2003. V květnu 2003 město získalo stavební povolení pro kompostárnu v Malešicích. Územní rozhodnutí pro kompostárnu Kbely bylo naopak zamítnuto. Účinnost sběru nebezpečného odpadu stoupla opět o 96 % (celkem 627 t). Z toho cca 105 t je NO vzniklý při povodních (jedná se zejména o chladničky).
Spalovna Malešice dodala do sítě Pražská teplárenská, a. s., řádově 1,3 mil. GJ tepelné energie. Její kapacita ale zatím využita jen z 63 %, protože dosud s teplárenskou společností nedošlo k dohodě o vyšším odběru tepla. Přetrvává rozpor ve výkupní ceně tepla s Pražskou teplárenskou, a. s. 
Oblast průmyslového a živnostenského odpadu je nadále problematická. Veřejná správa mohla uplatňovat pouze kontrolní a rozhodovací funkce na úseku přenesené působnosti. Také je třeba řešit nedostatek odborných kapacit na úrovni prvoinstančních orgánů (úřady MČ) pro sledování a kontrolu původců tohoto odpadu.
Program rozvoje informační společnosti
garant: odbor informatiky MHMP
Základním koncepčním dokumentem rozvoje informatiky je „Informační strategie hl. m. Prahy“. Tento dokument zpracovaný odborem informatiky již v r. 2001 tehdejší Rada HMP v závěru svého funkčního období pouze vzala na vědomí, proto se v roce 2002 práce na dokumentu dále nerozvíjely. Základní rozvoj informatizace městské správy nicméně probíhal v souladu se zpracovaným dokumentem a sledoval všechny tři jeho hlavní cíle:
- digitální správa města,
- elektronická komunikace s veřejností,
- Praha v čele informační komunity.
Rada hl. m. Prahy se Programovým prohlášením na období 2002 – 2006 přihlásila mj. k vytváření otevřené informační společnosti a uplatňování eGovernmentu. Na základě tohoto prohlášení byly v r. 2003 zahájeny práce na přípravě aktualizace stávajícího dokumentu.
V roce 2002 došlo k významnému pokroku zejména v:
- rozvoji a uplatňování internetových technologií,
- vytváření celoměstsky významných datových celků,
- rozvoji komunikační infrastruktury města (viz program InfoNet),
- budování ucelených IS městské správy (rozvoj provázaných aplikací),
- národní i mezinárodní spolupráci v informatice.
Hlavní město Praha (MHMP) a téměř všechny významné instituce hl. m. Prahy (jak úřady, tak organizace) mají již své internetové stránky, na kterých zveřejňují vedle povinných informací ze zákona (o svobodném přístupu k informacím) další informace o své činnosti a informace důležité pro veřejnost (občanskou i podnikatelskou) a ostatní veřejnou správu (různé dotazníky, formuláře, postupy k řešení různých situací apod.). Prostřednictvím serveru MHMP, který má od září 2002 rovněž anglickou verzi, je také možno učinit elektronická podání.
Internetové technologie (intranet, extranet) se používají ve vlastní správě a pro komunikaci s úřady a organizacemi. 
Základ IS subjektů městské správy tvoří aplikační programové vybavení pro podporu agend veřejné správy. V r. 2002 pokračoval jejich rozvoj se stále větší snahou po integraci dat a služeb. Pokračovalo řešení vybraných celoměstských projektů (SO 01 Spisová služba).
Rozšíření doznala oblast mezinárodní spolupráce. Praha je aktivně zastoupena v řídícím výboru evropské organizace TeleCities (zaměřené k rozvoji informační společnosti) a odbor informatiky se účastní příprav mezinárodních projektů. V oblasti informatiky a životního prostředí pokračovalo hlavní město v projektech Interact, Heaven a CEROI.
V březnu 2003 se Praha již podruhé stala spolupořadatelem mezinárodní části konference Internet ve státní správě a samosprávě (ISSS/LORIS) v Hradci Králové. Při této příležitosti se uskutečnilo i setkání zástupců hlavních měst kandidátských zemí a byla přijata Pražská deklarace k rozvoji informační společnosti. Konference se mj. zúčastnili představitelé Evropské komise (DG Information Society), organizací TeleCities, ERISA (Evropská asociace regionů) a ELANET (Evropská asociace místních samospráv). Internetové stránky hl. m. Prahy zde získaly významná ocenění.
Praha rozvíjí v oblasti informatiky vztahy i na národní úrovni. Spolupracuje s komisemi informatiky Svazu měst a obcí ČR a Asociace krajů ČR, s pracovními skupinami MV ČR a MI ČR, Českou asociací pro geoinformace, Technologickým centrem AV ČR aj.
Přes různé aktivity v této oblasti se však dosud k pražskému programu rozvoje informační společnosti žádný ze subjektů, jejichž účast strategický plán předpokládal, nepřihlásil.