ZADÁNÍ GENERELU  KUNRATICKÉHO POTOKA
A JEHO PŘÍTOKŮ

1.0  Úvod

	Vzhledem ke skutečnosti, že poslední generel tohoto vodního toku byl zpracován v roce 1991 a později pouze různé dílčí studie v povodí tohoto toku, s ohledem na lokální úpravy toku provedené v minulosti a na současný rozvoj území, i na plánovanou urbanizaci území, dochází k takovým změnám odtokových poměrů v povodí z hlediska kvantitativního i kvalitativního, že je nezbytné provést  aktualizaci generelu Kunratického potoka. 

1.1  Účel generelu

Proto aby byl vytvořen funkční celek – generel vodního toku je zcela nezbytné mít na zřeteli po celou dobu jeho zpracování hlavní cíle a zároveň náročnost konkrétních způsobů řešení.
	Generel slouží jako podklad pro:

•	správce toku pro kvalitní a systematické rozhodování o nápravách a investicích ve středně a dlouhodobém horizontu v souladu s navazujícími systémy zejména ÚPD.
•	provozovatele vodního toku pro operativní rozhodování v krátkodobém horizontu, tzn. mapové podklady - sjednocení značení staničení označení výústí kanalizační sítě pro případ havárií. Možnosti využívání jednotlivých vodohospodářských děl na toku – manipulační řády.
•	důsledky manipulací - záplavové čáry a hladiny 
•	správce toku pro výkon samosprávy – stanoviska k  aktivitám v povodí
•	pro obce či městské části při tvorbě ÚP a rozhodování využití území
•	pro obyvatele a investory pro informace o možnostech aktivit v povodí
•	podklad pro změnu Úpn ( případně aktualizaci Úpn)
•	podklad pro zpracování Generelu odvodnění hl.m. Prahy , II. detailní fáze a aktualizace koncepční části.

1.2  Obecná náplň generelu

•	zachovat nebo vrátit toku v maximální míře jeho krajinotvornou   funkci  ve  smyslu zák.č. 114/1992 Sb. Je nezbytné dbát vlivu navrhovaných  vodohospodář-                                                                       ských opatření a plánované urbanizace na vodní toky a jejich nivy jako na významný krajinotvorný prvek dle výše uvedeného zákona. 
•	zabezpečit  ve  stávající  zástavbě, pokud  je to  možné, bezpečné odvedení a převedení velkých vod, určit hranice pro zajištění bezpečné výstavby v území a specifikovat území pro které je nezbytné vyhlásit stavební uzávěru.
•	doporučit území vhodné pro rozvoj výstavby na ostatní území doporučit na stavební uzávěru.
•	navrhnout území a tok pro revitalizaci (např.: doplnění území a břehové partie  vodního toku o kvalitní doprovodnou zeleň) 
a)   lokalizovat nepovolené výusti - podklad  pro ČIŽP
b)  vytipovat kritická místa v korytě. Navrhnout rozlivové plochy, zprůtočnění koryta    přírodě blízkým způsobem a event.návrh  stabilizace koryta.
c) vytipovat území pro retenci a suché nádrže pokud z řešení vyplyne jejich potřebnost (tento požadavek bude nezbytné uplatňovat i mimo území hl.m. Prahy).
•	Vybalancování těchto poněkud protichůdných požadavků by měl generel Kunratic  -             
             kého potoka vyřešit v  optimální  míře pro  tato hlavní  kriteria s  návrhem   opatření,        
             která  by tomuto účelu měla sloužit, s přihlédnutím i k hledisku ekonomickému.

Pokud nebude soulad mezi navrženými opatřeními Generelu Kunratického potoka, generelu odvodnění hl.m. Prahy a územním plánem bude nezbytné na zvláštním jednání uvést tyto dokumenty do souladu případně doporučit nutné změny.

1.3  Vymezené území	

Ideově je rozsah území  dán celým povodím Kunratického potoka jak je uvedeno v základní vodohospodářské mapě ČR v měř. 1 : 50 000.  Ve skutečnosti je třeba podle průzkumů urbanizovaného území původní povodí tohoto potoka aktualizovat zejména tam, kde prostřednictvím kanalizačních systémů dochází k převodu vod z povodí do povodí.

1.4  Časové určení

Při pracích na generelu je třeba počítat s omezením některých činností klimatickými podmínkami v některých ročních obdobích. Jedná se zejména o geodetické zaměření, které lze provádět při vzrostlé vegetaci se značně zvýšenou pracností a sníženou kvalitou. Rovněž v zimě kdy hrozí zamrznutí některých částí koryt či nádrží není možno měřit. Vhodné období je tedy jaro a podzim. Dále není vhodné provádět odběry vzorků v zimním období. Tyto odběry jsou též limitovány vypouštěním nádrží.

2.0  Nezbytné části

2.1   Existující podklady

2.1.1  Mapové podklady a podklady o povodí

VÚV TGM vodohospodářské mapy 1:50 000
IMIP – JDMP, Orthofotomapa
ČÚZK – mapy 1:10 000
ÚRM hl.m. Prahy - ÚPn SÚ hl.m. Prahy  
VÚMOP – mapy BPEJ
ÚPD – mapové části
Inženýrské sítě ,data ČHMÚ, měření, která jsou k dispozici, Výšky hladin během manipulace v průběhu prací apod.

2.1.2  Další podklady

Původní generel Kunratického potoka byl jednou z nejméně kompletní dokumentací jakou OOP MHMP jako správce toku převzal od bývalého správce, kterým bylo PKVT. Z tohoto důvodu nechal správce toku v roce 2005 zpracovat  „Pasport Kunratického potoka“, který je ve své podstatě evidencí stávajícího stavu.
Tento a další podklady jsou v zásadě rozděleny do dvou skupin, tj. podklady, které má zadavatel k dispozici a může je bezplatně poskytnout zhotoviteli zakázky a na ostatní podklady, které si zhotovitel zakázky musí obstarat sám na své náklady u osob či institucí, které tyto podklady mají k dispozici nebo je vlastní. 

2.1.2.1  Známé podklady, které má zadavatel k dispozici:

•	Pasport Kunratického potoka – zpracoval AŽP – srpen 2005
•	Neúplný generel Kunratického potoka - zpracoval HDP Praha – 5/1991
•	Studie víceúčelových nádrží na Olšanském potoce, Kunratice – U Jahodárny – zpracoval Ing. Pawinger – 04./1997
•	Vodohospodářská studie povodí Olšanského potoka – II. etapa, zpracoval Prof. Ing. F. Hrádek, CSc. a kolektiv – 10/2002
•	Zastropení odpadu od Dolnomlýnského rybníka – zpracoval Ekotechnik – Inženýring, 11/2004
•	Plány péče zvláště chráněných území  nacházejících se v přírodní památce Údolí Kunratického potoka a v PP Hrnčířské louky
•	Rybník Dolnomlýnský (R9 - Bartůněk) – odborný posudek technického stavu – zpracoval Vodní Díla – TBD a.s., 11/2001
•	 Rybník Hornomlýnský  (R10 – Vernerák) – odborný posudek technického stavu - zpracoval Vodní Díla – TBD a.s., 12/2001
•	Rybník Labuť (R8) – odborný posudek  technického stavu - zpracoval Vodní Díla – TBD a.s., 11/2001
•	Rybník Sýkorka (R7) - odborný posudek  technického stavu - zpracoval Vodní Díla – TBD a.s., 11/2001
•	Rybník Zámecký (R6) - odborný posudek  technického stavu - zpracoval Vodní Díla – TBD a.s., 11/2001
•	Oprava retenční nádrže „Rezerva v Praze 4 – Kunraticích“ – zpracoval AŽP – září 2005

2.1.2.2  Ostatní známé podklady:

•	Územní plán sídelního útvaru hl.m. Prahy – zpracoval Útvar rozvoje hl.m. Prahy 1999
•	Generel odvodnění hl.m. Prahy – I. etapa – PVS
•	Generel odvodnění Kunratic a Šeberova, II. detailní fáze GO hl.m. Prahy - PVS
•	Vodohospodářská studie povodí Olšanského potoka – I. etapa, zpracoval Prof. Ing. F. Hrádek, CSc. a kolektiv
•	Státní a evropská legislativa 
•	Směrný vodohospodářský plán ČR
•	Nařízení vlády č.61/2003
•	Zákon č.254/2001 Sb., 
•	Zákon č. 114/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů + vyhláška č. 395/1992 Sb.
•	Metodický pokyn k ošetřování, údržbě a ochraně vegetace na sypaných hrázích malých vodních nádrží při jejich výstavbě, stavebních změnách, opravách a provozu – Mze ČR č.j. 720/2003 – 6000
•	Revitalizace říčních systémů - RNDr. Jan Kender/ RNDr. Dagmar Novotná – publikace MŽP ČR
•	Databáze výustí do vodních toků – Vnosy (ÚRM Praha)
•	Manipulační a provozní řády  vodních děl na Kunratickém potoce a jeho přítocích – zohlednění při stanovení minimálních zůstatkových hygienických průtoků, popřípadě zpětná vazba na manipulační řády a jejich změna a koordinace (vypouštění nádrží) - příspěvková organizace Lesy hl.m. Prahy
•	Data 18 srážkoměrných stanic na území hl.m. Prahy

Získání dalších podkladů a informací, zejména pak doměření vodních toků pro příčné řezy, údolní příčné řezy, zdokumentování změn terénu v záplavových územích vlivem povolených i nepovolených staveb a zdokumentování objektů na tocích bude předmětem této zakázky.

2.1.3  Pasporty a dokumentace k vodohospodářským objektům
2.1.4  Terénní práce
2.1.4.1  Hrubá rekognoskace terénu
Hrubá rekognoskace slouží zejména pro určení rozsahu dalších terénních prací.
Např.:	lokalizace a doměření menších přítoků
	lokalizace menších vodohospodářských děl a zařízení
	odhad a určení záplavových území pro zaměření
2.1.4.2  Geodetické práce
Pro vytvoření hydraulického modelu bude vycházeno ze zaměření pasportu Kunratického potoka. Případné doměření doměření problematických úseků bude prováděno v celé šířce zátopy Q100 v minimální vzdálenosti profilů 50m.
2.1.4.3   Podrobný terénní průzkum  - doměření objektů
Výsledkem je popis koryta, lokalizace a popis poruch, doměření objektů, fotodokumentace, zjištění výustí atd.
2.1.4.4   Monitoring kvality (Odběry vzorků)
Monitoring má sloužit jako podklad pro zmapování kvality a podklad pro návrh opatření k jejímu zlepšení. Je vhodné jej provést jako doplněk k pravidelně prováděným rozborům a v takovém rozsahu, aby bylo možno kvalitu jednotlivých toků objektivně zhodnotit. K hodnocení a výběru rozsahu sledovaných parametrů zle využít ČSN 75 7221- Klasifikace jakosti povrchových vod (novela z října 1998).  Pro vytvoření komplexního přehledu je nezbytnou podmínkou zaměření se na oficiální i případné neoficiální zdroje znečištění toku a posouzení čistíren odpadních vod vypouštějících vody do sledovaného toku. Výstupem tohoto bodu bude zpráva s uvedenými hodnotami sledovaných parametrů a s vyhodnocením kvality jednotlivých profilů doplněné barevnou fotodokumentací odběrových míst popř. porovnání kvality toku s kvalitou sledovanou v dřívějších obdobích. Součástí zprávy bude i mapa toku s grafickým vyznačením kvality v jednotlivých profilech.

2.2. Zpracování podkladů - výpočty
2.2.1  Hydrologické výpočty – srážko odtokové poměry
Jako podklad pro hydrotechnické výpočty je třeba stanovit odtok z povodí. Do dílčích povodí do plochy cca 5 km2 doporučujeme provést výpočty hydrologickým modelem nejlépe využívající metody čísel CN křivek. Na větší povodí budou použity údaje ČHMÚ.
Dále je třeba provést výpočet odteklého objemu při jednodenním dešti N 100 hydrologickým modelem pro porovnání stávajícího a navrhovaného stavu v plochách s plánovaným rozvojem.
2.2.2  Hydraulické
Hydraulické výpočty je notné provést modelem ustáleného nerovnoměrného proudění pro Q5, Q20, Q100. Doporučujeme model HEC RAS pro jeho volné použití a možnost průběžné aktualizace.  Je kompatibilní s modelem MIKE 11, v kterém jsou zpracovány ostatní generely vodních toků a GO Prahy. Bude provedeno stanovení AZZU.
2.2.3  Kanalizace
Pro ověření vlivu kanalizační sítě je třeba provést vypočet vhodným modelem např. PCSWM. Zde je nutno použít shodné zátěžové deště jako pro povrchový odtok.  Na základě informací o dešťových kanalizačních systémech provést event. upřesnění rozsahu  povodí Kunratického potoka a jeho přítoků – možný převod vod z povodí do povodí, a to i mimo území hl.m. Prahy.

2.3   Výstupy – popis stávajícího a výhledového stavu 
2.3.1  Textové
Textová část bude obsahovat podrobný popis stávajícího stavu vč.fotodokumentace. Bude zde rovněž seznam poruch a nevyhovujících objektů.
2.3.2  Grafické
Generel bude obsahovat vodohospodářskou mapu 1:50 000, přehlednou hydrologickou situaci 1: 10 000. Situace kanalizačních sítí. Dále podrobné situace 1: 2 000 s popisem vodohospodářských děl, výustí kanalizací, příčných profilů a zejména záplavových čar a to jednak pro Q5, Q20, Q100 a dále situace 1:2 000 pro Q100  a AZZU. Dále zde budou podélné profily 1:2000/100, příčné údolní 1:500/500, příčné profily objektů 1:100/100. Grafické provedení bude provedeno v souladu s přílohami č. 1- 5.

2.4   Návrhy opatření
2.4.1  Textové
Textová část bude obsahovat veškeré návrhy opatření rozdělené na akutní a dlouhodobé, včetně návrhů na zlepšení jakosti vody v tocích.
2.4.2  Grafické
Návrhy opatření budou zakresleny do situace 1:10 000 a budou rozlišeny v souladu s textem.

3.0  Projednávání v průběhu prací

Při zpracování generelu vyžadujeme průběžně informovat o průběhu prací. Po dokončení jednotlivých kapitol 2.1, 2.2, 2.3 a 2.4, budou vždy zpracovatelem uspořádány konzultace s podrobným rozborem splněných úkolů. Dotyčné práce budou rovněž konzultovány s dotčenými orgány (městské části, Útvar rozvoje města, vodoprávní úřady, atd.).

4.0  Doplňující části

Hydraulické a kanalizační výpočty je možno kalibrovat dle hydrometrických měření. Pokud ovšem nebude v daném období dosažen významný (alespoň 5 – ti letý déšť) je tato činnost neopodstatněná. 

5.0  Po projednání bude kompletní dokumentace předána zadavateli :
1)	v tiskové formě   4  vyhotovení,
2)	v digitální formě na CD v programech AUTOCAD a ACROBAT READER v počtu dle dohody se zadavatelem, a to včetně doměření, monitorovací kampaně a prohlížecího programu,
3)	situace se záplavovými čarami a to jednak pro Q5, Q20, Q100 a dále situace pro Q100 a AZZU, včetně objektů a výústních objektů se zaměřením v shp. pro ARC GIS.