Královská obora - Stromovka

Bývalá královská lovecká obora byla založena v roce 1268 za vlády Přemysla Otakara II. na území osady Ovenec. První písemná zmínka o oboře je z roku 1319, kdy zde král Jan Lucemburský dal postavit tribunu pro zamýšlené rytířské turnaje. O oboru se zpočátku starali královští lovčí, později písaři a inspektoři Pražského hradu.
Rozloha v roce 1536, po zaměření a po obehnání zdí, činila cca 84 ha - nyní po sloučení se štěpnicí a různých úbytcích ploch má cca 89 ha.
Původně byla obora rozdělena zdí (1559) až do začátku 19. století na dvě části (obora a bažantnice - později štěpnice s myslivnou).
-	1495 - 1502 byl na místě dnešního letohrádku postaven lovčí hrádek - ten byl roku 1594 renesančně přestavěn na vyhlídkový letohrádek. 1805 - 1811 proběhla přestavba do novogotického stylu. Název Místodržitelský letohrádek je z dob (19.století), kdy sloužil jako letní sídlo místodržících v Čechách.
-	V husitských dobách byla obora poničena a následně Ferdinandem I.  v letech 1536 - 48 a 1559 obnovena. Výsadby byly z lesních dřevin - stromů a keřů dovezených ze Šárky, největší rozkvět obory nastal v dobách Rudolfa II.
-	1547 byl založen větší rybník u jižní ohradní zdi s výměrou 21 ha. Ve středu rybníka byl kruhový ostrov. Pro chov vodního ptactva a ryb byly zřízeny další tři rybníky a v západní části rozlehlá bažantnice; kromě srnčí zvěře, jelenů a klisen, k zubrům přibyli i buvoli, divoká prasata a lišky.
-	1585 byla obora rozšířena západním směrem k "Císařskému mlýnu", který byl přestavěn v roce 1583. V roce 1594 zde byla vybudována podle plánů Jana Gargioliho grotta s portálovým průčelím. Za galerií byla založena terasová zahrada s obdélným bazénem.
-	1586 -1593 byly vyražena  "Rudolfova štola", která je 1 097 m dlouhá a sloužila a opět slouží  k napájení rybníků vodou z Vltavy.
-	1618 - 1648 v období třicetileté války došlo ke zpustošení porostů i staveb obory.
-	Po utichnutí válečných bouří pak byly obnoveny oborní zdi, koncem 17. století se zde chovala četná lovná zvěř. Od Prašného mostu vedla k oboře přímá alej, původně vysázená lípami, později jírovci (od roku 1664 - propojení s Hradem).
-	1689 - 1691 je u velkého rybníka zbudována Královská dvorana s velkým sálem, zdobeným freskami Jana Jakuba Stenifelse z roku 1691, představující Apollona na slunečném voze a další mytologické výjevy a mostek na ostrov. Dvorana - dolní letohrádek byl  v roce 1791 upraven na zahradní restauraci.  Tato byla 1855 architektem Bernardem Grueberem přestavěna v novogotickém stylu - nyní tzv. Šlechtova restaurace.
-	1689 - 1693 byl na břehu rybníka vybudován altán a současně na ostrově uprostřed rybníka byl zbudován malý pavilonek. Tehdejší konfigurace terénu je dodnes patrná. Jsou zachovány hráze velkého rybníka (ve tvaru podkovy) i  ostrov ( vyvýšenina - tzv. dubový pahorek).
-	Počátkem 18. století se obora začala zušlechťovat podle zásad anglických krajinářských parků.
-	1792 při korunovaci Františka I. zde probíhala dožínková slavnost, kdy byl opraven letohrádek. Později se zde pořádaly ukázkové svatby dle národních  zvyklostí. Z téhož roku je zmínka o vypuštění rybníka, na jehož dně byl zřízen taneční parket.
-	1804 z podnětu purkrabího hraběte Jana Rudolfa Chotka došlo ke zpřístupnění Královské obory  v Ovenci pro veřejnost. Připomínkou je deska osazená do nástavce vstupní brány z Gotthardské ulice.
-	1805 - 1811 proběhla novogotická přestavba Místodržitelského letohrádku, kterou provedl arch. Jan Filip Jöndl podle plánů arch. Jiřího Fischera a jeho okolí se rozšířilo o sousední kostelní pozemek, kde vznikl prostor se třemi skleníky a parter s bazénem, vodotryskem a sochami. Vznikl květinový parter, okrasné záhony před letohrádkem. Podle návrhu profesora techniky Jiřího Fischera a dvorního zahradníka Františka Weppela se obora postupně měnila v krajinářský park. Velký rybník byl zrušen a postupně nahrazen  několika menšími rybníčky.
-	1835 došlo k první introdukci cizokrajných dřevin.
-	1845 po sloučení štěpnice (Baumgarten - stromovka) a obory je používán název Královská obora - Stromovka. Následují úpravy dle návrhů Jiřího Braula a Bedřicha Wünschera - založení kruhového bazénu, zrušení Zeleného rybníka, později úprava strání pod tzv. Mecserovou silnicí, úprava před restaurací. Výstavba podmokelské dráhy - znamená úbytek plochy parku o 7,5 ha, druhá trasa tzv. Buštěhradská dráha vznikla v jižní části.
-	1850 došlo k částečné úpravě Královské obory, kdy byl v prostoru západně od hráze založen tzv. Tiergarten, dnes Starý park.
-	1881 došlo k dalším úpravám před restaurací (rozšíření promenády, založení sadu, založení současného rybníka.
-	1885 byl založen podle zahradníka Karla Rozínka geometricky řešený růžový sad, zbudován podchod do bývalého dna rybníka.
-	1886 bylo vysazeno více než 8 000 jehličnatých stromů.
-	1891 došlo ke značnému úbytku plochy Královské obory pro výstavbu Výstaviště.
-	1897 byl vystavěn plavební kanál.
-	1898 bylo zřízeno Maroldovo panorama s proslulým obrazem Luďka Marolda "Bitva u Lipan" - nyní součást Výstaviště.
-	1933 byly upraveny stráně pod letohrádkem.
-	1948 je do letohrádku umístěno oddělení knihovny Národního muzea.
-	1949 Královská obora je předána do vlastnictví a správy hl.m.Prahy.
-	1961 bylo zřízeno Planetarium podle projektu arch. Jaroslava Fragnera.
-	1968	došlo k dalšímu rozsáhlejšímu úbytku plochy Královské obory výstavbou zastupitelského úřadu Sovětského svazu.
-	1974 proběhla rekonstrukce rybníků, byly zvýšeny zaplavované plochy původního dna rybníka.
-	1997 byla zprovozněna po dokončené rekonstrukci Rudolfova štola.
-	1997 - 2000 proběhlo kompletní vyčištění všech rybníků s provedením obnovy břehů.
-	1998  byly nainstalovány 3 nové dřevěné mostky přes odvodní kanál.
-	1998 - 2000 bylo provedeno rozsáhlé arboristické ošetření stromů.

Současnost

Královská obora - Stromovka je plochou zeleně I. významové kategorie v systému zeleně města tj. plochou mimořádného významu. Současně je Královská obora Zvláště chráněným územím dle zákona ČNR č. 114/92 Sb., o ochraně přírody a krajiny a podléhá také plánu péče o zvláště chráněné území. Chráněným územím prochází biokoridor lokálního Územního systému ekologické stability se dvěma biocentry. V těsném sousedství prochází nadregionální biokoridor "Vltava". Tento historický park je rovněž chráněn dle zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších změn a doplňků.

Královská obora je ve vlastnictví Hl.m.Prahy, ve správě odboru životního prostředí Magistrátu hl.m.Prahy a Městské části Praha 7.