Dne 1.1. 2001 nabyl účinnosti zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů (dále jen „zákon č. 361/2000 Sb.“). Historie tvorby tohoto zákona začala již v roce 1997, kdy byl Parlamentem ČR schválen překlenovací zákon č. 12/1997 Sb., o bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích s tím, že Ministerstvu dopravy a spojů ČR bylo uloženo vypracovat zcela nový zákon, který by komplexně řešil problematiku provozu na pozemních komunikacích. Ideový záměr Ministerstvo dopravy a spojů  vypracovalo v roce 1998 a z pohledu hlavního města Prahy splňoval a bezproblémově řešil uvedenou problematiku.

V roce 1999 byl tento návrh zákona předložen Vládě České republiky a v tomto okamžiku byl již poprvé zredukován (např. vypuštěn paragraf o zodpovědnosti držitele vozidla za jeho provoz). Další změny nastaly při projednávání v Poslanecké sněmovně (5.1. - 13.7. 2000), v Senátu (25.7. - 14.8. 2000) a opět v Poslanecké sněmovně (17.8. - 14.9. 2000). Následně pak ještě ve dnech 5.10. - 6.12. 2000, a to v souvislosti se zákonem o Policii ČR a žádostí ministrů dopravy a spojů a vnitra o odklad účinnosti. Při každém z těchto projednávání byl zákon měněn, doplňován nebo redukován. Až do 6.12. 2000 tedy nebylo jasné, zda a zejména v jaké konečné podobě bude zákon schválen. A protože jeho případné odložení, ale zejména konečné znění, mohlo mít zásadní dopady na možnost způsobu regulace dopravy v hl. m. Praze, nebylo ani možné tyto záležitosti definitivně řešit. Nakonec bylo Poslaneckou sněmovnou rozhodnuto, že zákon nabývá účinnosti k 1.1. 2001 v  podobě zveřejněné ve Sbírce zákonů ČR dne 19.10. 2000.

Dnes můžeme konstatovat, že tento zákon je díky různým změnám přijatým v Poslanecké sněmovně a v Senátu Parlamentu České republiky jedním z nejvíce problematických právních předpisů. A že  nabytím  účinnosti od 1.1. 2001 způsobil  v některých dopravních oborech problémy, které nebylo možno předvídat. Rovněž současná funkce zóny placeného stání v Praze 1 nesplňuje z hlediska nemožnosti důsledného postihu neukázněných řidičů to, co jsme od nového zákona očekávali.

     Proto je Radě HMP předložen ke schválení záměr na změnu zákona č. 361/2000 Sb. spočívající v  úpravě  vymezení základních pojmů, kdy je navrhováno kvalifikovat za překážku silničního provozu i vozidlo neoprávněně stojící na vyhrazeném parkovišti. Umožnit nařízení odstranění takového vozidla i strážníkem obecní policie by podstatně zlepšilo operativnost při odstraňování vozidel z vyhrazených parkovišť zejména v zóně placeného stání. Dále je potřeba odpovědnost za provoz motorového vozidla přenést na provozovatele (t.č.držitele), nikoliv jako je tomu dosud na řidiče vozidla. 
    
     Zpracování návrhu na novelizaci zákona č. 361/2000 Sb. v paragrafovém znění bude provedeno ve spolupráci s LEG MHMP v souladu s  Jednacím řádem Zastupitelstva hlavního města Prahy (část VII. „Postup při projednávání návrhů zákonů podávaných Poslanecké sněmovně“). Po jeho předložení Radě HMP ke schválení (v termínu do 27.3.2001) bude návrh paragrafového znění předložen k připomínkám MČ hl. m. Prahy.

Záměr
hlavního města Prahy na změnu zákona č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů

I.

Vymezení základních pojmů

Za překážku provozu na pozemních komunikacích je nutno považovat i neoprávněně stojící vozidlo na vyhrazeném parkovišti, např. pro těžce zdravotně postižené občany (vozíčkáře). Pokud dnes je toto vyhrazené parkoviště neoprávněně obsazené jiným vozidlem, nejedná se o překážku provozu na pozemních komunikacích a toto vozidlo není možné z  pozemní komunikace legálně odstranit.

II.

Povinnosti provozovatele vozidla

Považujeme za nezbytné uzákonit i povinnosti provozovatele vozidla (osoba zapsaná v technickém průkazu vozidla podle zákona 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích) z toho důvodu, aby v případě spáchání některých přestupků např. na úseku dopravy apod. nedocházelo k vyhýbání se odpovědnosti provozovatele vozidla s odkazem, že přestupek spáchala jemu údajně neznámá osoba, která řídila jeho motorové vozidlo. 

III.

Pokuty

   Provozovatelem silničního vozidla může být i právnická osoba, která je podle zákona o přestupcích nepostižitelná. Doporučujeme tedy porušení ustanovení §10 tohoto zákona sankcionovat jako správní delikt spáchaný porušením tohoto zákona se sazbou pokut vyšší než jsou sazby v zákoně o přestupcích.

IV.

Provoz na dálnici

    V současné době je na dálnici dovolen jen provoz motorových vozidel a jízdních souprav, jejichž nejvyšší povolená rychlost není nižší než 80 km.h-1. Vybrané úseky dálnic a rychlostních silnic  (resp. rychlostních místních komunikací) v obcích jsou v současné době pojížděny mimo jiné i autobusy městské hromadné dopravy na pravidelných linkách, přičemž většina těchto autobusů má konstrukční rychlost nižší než 80 km. h-1. Tyto linky musejí být vedeny mimo tyto komunikace, což zhoršuje kvalitu veřejné dopravy v obcích. Proto se doporučuje povolit vozidlům a jízdním soupravám  pro výše uvedené úseky procházejícími obcemi jízdu o rychlosti, která není nižší než 50 km.h-1.    

V.

Překážka provozu na pozemních komunikacích

Cílem záměru je řešit dopravní situace vznikající zejména v centrech obcí, měst a městských částí, které vyvolávají situace, kdy je žádoucí (i operativnější), umožnit strážníkům obecní policie rozhodovat o odtažení (odstranění) vozidla tvořícího překážku provozu.

VI.

Stanovení místní a přechodné úpravy provozu na pozemních komunikacích

V současné době není v zákoně povoleno udělovat výjimky z místní úpravy orgánu, který místní úpravu stanovil. Považujeme za nezbytné umožnit ve výjimečných případech dopravní obslužnost zásobovacími a stavebními vozidly např. ve vymezených zónách zákazu vjezdu vyznačených vozidel ve městech a to na omezenou dobu. Týká se zejména vozidel pro stavby, odvoz směsného a separovaného odpadu, vozidel zajišťujících sjízdnost, schůdnost, čistotu pozemních komunikacích  a vozidel dalších firem zajišťujících chod města. Udělením výjimky z místní úpravy by bylo možno řešit i problematiku jízdy autobusů MHD uvedenou v bodě IV. 

VII.

Na rozdíl od zrušené vyhlášky č.99/1989 Sb. není v zákoně obsažen výslovný zákaz volného pobíhání domácích zvířat na pozemní komunikaci. V § 60 zákon sice stanoví pravidla pro vedení a hnání zvířat, ale v § 2 písm.c) z okruhu těchto zvířat vyjímá psa a na chodce vedoucího psa se proto povinnosti uvedené v § 60 nevztahují. Volné pobíhání psů i dalších domácích zvířat na pozemní komunikaci je proto nutné zakázat samostatným ustanovením, které v zákoně chybí.

VIII.

Oprávnění strážníků obecní policie v § 79 odst.1 písm.c) k zastavování vozidel na přechodu pro chodce k zajištění jejich bezpečného přechodu by mělo být formulováno obecně, bez zcela neodůvodněné výčtové specifikace případů uplatnění této pravomoci, aby strážníkům umožnilo zajistit bezpečný přechod nejen dětem, ale i osobám starým a tělesně postiženým, např. slepcům, osobám s vadou chůze, nemocným osobám či větším skupinám chodců na frekventovaných místech, kde by mohlo dojít k jejich ohrožení projíždějícími vozidly.

IX.

	Výčet subjektů, které jsou oprávněny zastavovat vozidla, včetně rozsahu jejich oprávnění a způsobu, jakým mají vozidla zastavovat, provádí zákonodárce v § 79 zákona č.361/2000 Sb., nikoli ve zvláštních zákonech. Tento způsob úpravy je  nepochybně správný, neboť vede k její přehlednosti a zvyšuje právní jistotu všech účastníků provozu na pozemních komunikacích. Jedinou výjimkou, kterou je nutno považovat za naprosto nesystémovou, je zastavování vozidel strážníky obecní policie podle § 17b zákona č.553/1991 Sb., o obecní policii. Toto ustanovení by mělo být vyjma jeho poslední věty včleněno do § 79 odst.1 za písmenem c) zákona č.361/2000 Sb. a celý § 17b by měl být ze zákona č.553/1991 Sb. vypuštěn.

X.

Dosud užívaný pojem místní úprava silničního provozu (§ 44 vyhl.FMV č.99/1989 Sb.), s nímž pracuje v § 2 odst.3 a v § 17a odst.1 zákona č.553/1991 Sb., o obecní policii, při vymezení některých oprávnění strážníků obecní policie, byl v novém zákoně č.361/2000 Sb. nahrazen dvěma novými pojmy: místní úprava provozu na pozemních komunikacích a přechodná úprava provozu na pozemních komunikacích. Vzhledem k tomu došlo k nežádoucí nepřímé novelizaci zákona č.553/1991 Sb. Je proto nutné za část čtvrtou zákona č.361/2000 Sb., doplnit novou část pátou a v návaznosti na to další části tohoto zákona přečíslovat. Obsahem nové části páté by byla novela zákona č.553/1991 Sb., kde by byl pozměněn § 2 odst.3 a § 17a odst.1 tak, aby byl zachován jejich dosavadní obsah: pojem místní úprava silničního provozu, jemuž odpovídá souhrn obsahu obou nově vytvořených pojmů (místní a přechodná úprava provozu na pozemních komunikacích), by byl nahrazen pojmy zákonem č.361/2000 Sb. nově vytvořenými.
Součástí této novely by bylo i vypuštění § 17b stávajícího znění zákona o obecní policii, zmíněné v předchozím bodě tohoto záměru.