Důvodová zpráva

Povodeň a automobilová doprava v hl. m. Praze

Povodeň, která ve druhé polovině srpna letošního roku zaplavila část hlavního města Prahy, výrazně ovlivnila pražskou dopravu, a to i následně po opadnutí vody. S následky této katastrofy, z hlediska dopravní obslužnosti města vzhledem k zatopení metra zcela mimořádné,  se bude město potýkat po mnoho následujících měsíců a s její hrozbou řadu následujících let.

Vlivem povodně a jejích následků bylo nezbytné - jednak z důvodu špatného technického stavu komunikací a domů a jednak z důvodu nutnosti velmi výrazné preference hromadné dopravy, aby mohly být pokryty dlouhodobé a mimořádně výrazně zvýšené nároky na prostředky povrchové městské hromadné dopravy -  uzavřít pro automobilový provoz zejména  komunikace:

-	v oblasti Karlína
-	v části oblasti Holešovic
-	v části oblasti Starého Města
-	Vyšehradský tunel, Rašínovo nábřeží, Masarykovo nábřeží, Smetanovo nábřeží, Křížovnická, 17. listopadu, Pařížská, Dvořákovo nábřeží, Na Františku, nábřeží L. Svobody, Těšnovský tunel
-	Modřanská (v úseku Čs. exilu – Kolarovova)
-	Libeňský most
-	mosty Libeňský, Štefánikův, Čechův, Mánesův, Legií, Jiráskův a Palackého.
-	průjezd Malou Stranou
-	Chotkova a Bádeniho 
-	Resslova
-	Letenský tunel
-	Nádražní (v úseku U Královské louky – Vltavská ve směru do centra)
-	Roztocká ul. (mezi ulicí V Rokli a hranicí města)

Pro zajištění plynulého provozu autobusů MHD byl též na některých vícepruhových komunikacích či jejich úsecích vyhrazen pro tyto dopravní prostředky jeden jízdní pruh. Jedná se o komunikace:

-	5. května v úseku náměstí Hrdinů – Nuselský most,
-	Nuselský most,
-	Legerova,
-	Sokolská,
-	Mezibranská, 
-	Wilsonova,
-	Hlávkův most,
-	Argentinská,
-	Milady Horákové v úseku Prašný most – U Vorlíků ve směru do centra.

Tato opatření byla přijímána mj. i na základě výsledků počítačových simulací automobilové dopravy v Praze.  Samostatně byly simulovány například možnosti uvolnění provozu na Jiráskově mostě a pravobřežní komunikaci, možnost uvolnění Letenského tunelu a Štefánikova mostu, obnovení provozu na Libeňském mostě apod. Pro ověření dopadů některých opatření  a navrhování zaměření informačních kampaní byly prováděny sondážní dopravní průzkumy. 

Všechna uvedená opatření výrazně ovlivňují automobilový provoz v Praze a některá z nich se podílejí na snížení počtu jízd automobilů směřujících do centrální části města. Například na Nuselském mostě poklesla automobilová doprava vlivem snížení počtu jízdních pruhů a vlivem výzev k motoristům, aby omezili své cesty automobilem do centrální části Prahy, o více než polovinu (52%). Na danou situaci a výzvy však více reagovali obyvatelé města, než jeho návštěvníci, neboť zatímco před povodněmi činil podíl mimopražských automobilů na Nuselském mostě cca 12% ze všech vozidel, při průzkumu v prvních dnech září činil počet vozidel s mimopražskou značkou téměř 50% všech vozidel.

Výrazným snížením celkové kapacity komunikační sítě města, která byla i při normálním provozu pro stále rostoucí potřeby kvalitní dopravní obsluhy nedostatečná, došlo i při omezení provozu automobilů ve městě k dalšímu prohloubení disproporcí mezi potřebami dopravy a možnostmi komunikační sítě tyto potřeby uspokojit. Proto dochází k častým kongescím automobilů, které mnohdy zasahují celé město. Pro zajištění nezbytné a výrazné preference prostředků povrchové hromadné dopravy byly uzavřeny pro individuální dopravu mosty přes Vltavu v centru města.  Na mostech, které jsou v současné době uzavřeny, přejíždělo Vltavu denně cca 160 tisíc automobilů v obou směrech. Tento provoz individuální dopravy tak nyní v centru nezatěžuje komunikační síť a umožňuje relativně plynulou dopravu autobusy a tramvajemi, které nahrazují uzavřené metro. 

Na mostech, které jsou nyní v provozu,  dosahovaly obousměrné intenzity automobilové dopravy (před povodní) hodnot na hranici jejich kapacitních možností (projíždělo na nich denně 300 tisíc vozidel). Bez radikálního snížení počtu jízd je tedy zřejmé, že na těchto místech se musí vytvářet kongesce. Je proto potřebný i nadále tlak na maximální omezení používání automobilů v Praze, včetně omezení tranzitních jízd. 

Z výše uvedených souvislostí vyplývá, že řešení vzniklých problémů v automobilové dopravě musí být v maximální míře koordinováno právě s řešením problémů v dopravě hromadné a teprve po zprovoznění páteřního systému MHD v Praze – metra – může být dosaženo alespoň stavu jako před povodní.

	Do opatření k zajištění bezpečnosti a plynulosti provozu v Praze byli zahrnuti především příslušníci PČR Dopravního inspektorátu správy hl.m.Prahy a dopravních inspektorátů obvodních  ředitelství PČR Praha 1-10 již od 12.srpna 2002 při vyhlášení dílčích stupňů povodňového nebezpečí. Dnem 13.srpna již byla v časných ranních hodinách vyhlášena 100% pohotovost všech policistů  zdejší správy. Podle vývoje povodňové situace se policisté podíleli postupně na uzavírání nábřežních komunikacích v Praze, a to z počátku v prostoru Smetanova nábřeží, kde byly instalován norné stěny a zakotvena výletní a restaurační loď proti utržení. Od počátku opatření se policisté průběžně podíleli na doprovodech soustřeďované vojenské techniky a nákladních vozidlech převážejících písek určený pro plnění pytlů k výstavbě protipovodňových hrází. Postupně byli policisté zapojováni do řízení a k dohledu nad provozem na odklonových trasách za uzavřené oblasti Malé  Strany, Karlína, Holešovic, uzavřené mosty a jiné komunikační trasy. Ve vyklizených územních částech byli pak dopravní policisté zapojeni do odstraňování vozidel zaparkovaných na komunikacích. Zejména komplikované bylo odtahování vozidel např.z prostoru Libeňského ostrova, která byla deponována v uzavřených prostorách autobazarů. Pro názornost uvádím, že pouze v období od 12. do 16.8.2002 bylo z uvedených míst odtaženo téměř 1.000 vozidel. Kromě regulace provozu se policisté podíleli a dosud podílejí na kontrolách  zákazu vjezdu do dosud, pro běžnou dopravu, uzavřených oblastí a komunikačních tras. Dozor a monitoring situace probíhal a probíhá nepřetržitě po dobu 24 hodin denně. Dopravní i pořádková policie byla s postupným  rozšiřováním provozu na trasách MHD zapojována již od počátku do preferování provozu prostředků BUS a tramvají. Dohled a řízení provozu ve vyhrazených jízdních pruzích pro MHD probíhá do současnosti a je v převážné většině kladně hodnoceno. Na úseku bezpečnosti a plynulosti provozu však bylo v rámci povodně pochopitelně plněno daleko více úkolů než je uvedeno. Bezpečnostní opatření si vyžádalo a dosud vyžaduje mimořádné úsilí a pracovní nasazení příslušníků všech složek Policie ČR. Projevilo se to i na zvýšených nákladech v souvislosti s výkonem služby a využíváním dopravních i jiných technických prostředků. Pro názornost uvádím, že pouze v rámci DI správy hl.m.Prahy bylo od 12.8. do 31.8.2002 odslouženo policisty navíc celkem 13.976 hodin. Provozem dopravních prostředků bylo navíc spotřebováno v tomto období 6.041 litrů benzinu a 16 litrů nafty.
 
	Pokud se týká vývoje dopravní nehodovosti lze konstatovat, že celkový počet nehod zůstává v podstatě na stejné úrovni jako v roce minulém, i když na druhé straně je nutno uvést, že doprava v Praze je vedena dosud prakticky po třech mostech za uzavření dalších komunikacích, ale i celých oblastí. Zarážející je však situace v nejtěžších následcích u nehod. Zatímco v období od 12. do 31.8.2002 bylo při nehodách usmrceno o 2 osoby více než loni za stejnou dobu, v období od 1.9. do 12.9. již to bylo  o 7 osob více a od 12.9. do dnešního dne to bylo dokonce o 10 osob více než za stejné období loni. Na této situaci se může částečně podílet i skutečnost, že se příslušníci dopravní policie v hodnocené době nemohli plně věnovat problematice dohledu na silniční provoz po celé Praze se stejnou razancí jako v jiném období roku.

Pro maximální urychlení zlepšení stávající dopravní situace ve městě se doporučuje:
-	trvale kvalifikovaně vyhodnocovat klady a zápory zavedených dopravních opatření a na  základě těchto posouzení a dále podle výsledků počítačových simulačních modelů  jednotlivá opatření buď dále ponechat v platnosti, nebo je upravit či zrušit;
-	maximálně urychlit opravy metra, aby byly co nejdříve zprovozňovány další úseky a snížily se tak nároky na prostředky povrchové MHD a tím na potřebu omezování automobilové dopravy na nejvytíženějších trasách;
-	urychlit opravy povodněmi poškozených komunikací;
-	trvale informovat obyvatele o dopravní situaci v Praze, změnách v MHD i na komunikační síti a působit na snižování zbytné dopravy

Situace v automobilové dopravě v Praze způsobená povodní také  potvrdila nezbytnost urychleného vybudování kvalitního a dostatečně kapacitního dopravní systém. Prokázala, že cesta k lepšímu životnímu prostředí ve městě nevede přes neúměrné snižování kapacity komunikací a omezování výstavby hlavní komunikační sítě (především Pražský a Městský okruh). Omezení provozu vlivem nedostatečné kapacity hlavní komunikační sítě je totiž provázeno dlouhodobými plošnými dopravními kongescemi a tím výrazným zvyšováním množství zdraví škodlivých exhalátů popojíždějícími automobily. Vybudování obou komunikačních okruhů se jeví jako zcela prvořadý úkol pro řešení následků i takovýchto krizových situací. Současně je samozřejmě nezbytné rozšiřovat nabídku kvalitní a kapacitní hromadné dopravy (včetně zahrnutí železnice) s cílem příznivě působit na vývoj dělby přepravní práce ve prospěch hromadné dopravy.
Proto se doporučuje v maximální možné míře urychlit výstavbu systému hromadné dopravy a sítě hlavních komunikací podle územního plánu.

Pro splnění těchto cílů se doporučuje
-	připravit návrh změny zákonné úpravy   v tom smyslu, aby veřejné stavby předpokládané územním plánem již nemohly být při projektové přípravě napadány a jejich příprava a realizace zdržovány;
-	požádat Vládu ČR o příspěvek ze státního rozpočtu na výstavbu Městského okruhu, neboť tato  komunikace celého komunikačního systému slouží nejen obyvatelům města, ale významnou měrou i jeho návštěvníkům. Její výstavba vytvoří podmínky pro možnost omezování automobilové dopravy v centrální části města a rozšiřování preference prostředků MHD;
-	maximálně spolupracovat s Ředitelstvím silnic a dálnic ČR při projednávání projektové dokumentace a zajišťování výkupu potřebných pozemků na území města pro urychlení výstavby Pražského okruhu;
-	vyvolat jednání s hejtmanem Středočeského kraje s cílem urychlit projednávání projektové dokumentace a zajištění výkupu potřebných pozemků pro výstavbu těch částí Pražského okruhu, které jsou na území jejich kraje;
-	projednat s Ministerstvem dopravy a spojů ČR aby zajistil vyčlenění potřebného množství investičních prostředků ze státního rozpočtu na výstavbu Pražského okruhu tak, aby mohl být v celém rozsahu dokončen do r. 2010.
-	

Poznámka:
úpravy světelné signalizace

Moderní řadiče (ovládací přístroje) světelné signalizace (SSZ) jsou zařízení, která ovládají světelnou signalizaci na křižovatkách. Jejich funkce se může nezasvěcenému pozorovateli na křižovatce jevit jako velmi jednoduchá – tj. jako prostý přepínač červených, zelených a žlutých barevných světel. Při bližším seznámení se však zjistí, že jde o velmi složité programovatelné spínací automaty, jejichž složitost si nezadá ani například s číslicově řízenými robotizovanými pracovišti v průmyslu. „Mozkem“ řadičů jsou kapacitní mikropočítače, které v reálném čase – až 100 krát za sekundu – vyhodnocují dopravní nároky automobilů, chodců a tramvají (a případně i autobusů a trolejbusů), zjišťované dopravními detektory a tlačítky pro chodce. Podle těchto nároků pak probíhá tzv. dynamické řízení, tj. takové řízení světelnou signalizací, které bezprostředně reaguje na průběh dopravy a podle okamžité poptávky mění délky zelených signálů a střídá fáze řízení. Tím může snížit zdržení a zastavování vozidel před SSZ, preferovat vozidla městské hromadné dopravy a celkově zvýšit plynulost provozu ve srovnání s klasickým řízením pevnými signálními programy. Zkušenosti rovněž ukázaly, že dynamickým řízením je možné krátkodobě zvýšit propustnost některého nebo některých křižovatkových vjezdů, které to v dané chvíli potřebují, až o 20 % ve srovnání s klasickým řízením pevnými signálními programy, a to přerozdělováním zelených v reálném čase z těch směrů, jejichž zelené nejsou momentálně plně využity. Celková kapacita (propustnost) křižovatky se však bez stavebních úprav nebo změn organizace dopravy nemůže samozřejmě podstatně změnit.
Tím se funkce moderních řadičů v zásadě odlišuje od bývalých starších typů řadičů (převážně elektromechanických), které uměly řídit křižovatky pouze předem zadanými pevnými signálními programy a neuměly nereagovat na okamžitý průběh dopravy.
Aby mikropočítače v řadičích uměly dynamicky řídit, tj. aby uměly „myslet“, musí v nich být naprogramována složitá řídicí a rozhodovací logika a zadány potřebné parametry a data pro řízení. Řídicí logika se navrhuje a vypracovává pro každou křižovatku individuálně podle místních dopravních poměrů, neboť každá křižovatka je jiná a vyžaduje si své. Navrhnout kvalitní řídicí logiku je složitý úkol pro zkušené a erudované dopravní inženýry – specialisty na světelnou signalizaci. Vypracovanou logiku pak musí programátor řadiče naprogramovat do paměti řadiče, tj. převést ji příslušným programovacím jazykem do řeči, které řadič „rozumí“.  
Z výše uvedeného vyplývá pro čas potřebný k úpravám světelné signalizace následující:
Pokud se mění pouze některé zadané parametry a data pro řízení a  řídicí logika zůstává beze změny, jedná se o poměrně jednoduchou úpravu. Stačí, aby podle návrhu dopravního inženýra změnil programátor řadiče v datovém modulu řadiče příslušný parametr, a změna je provedena. Takové změny je možné provádět velmi rychle, prakticky ze dne na den.
Takovouto jednoduchou změnou je například prodloužení nebo zkrácení zadané maximální možné délky některých zelených signálů, které svítí současně. 
Pokud se však musí zasahovat do řídicí logiky, je situace podstatně složitější. Řídicí logiku musí nejprve dopravní inženýr navrhnout, respektive upravit. Poté musí programátor upravenou řídicí logiku naprogramovat a pak se musí tato logika za přítomnosti dopravního inženýra „odladit“, tzn. odzkoušet její správná funkce za všech možných podmínek na zkušebním řadiči u programátora řadičů. Teprve po odladění, když řídicí logika funguje tak jak má, může být programový modul s touto logikou zadán do řadiče na křižovatku. Tyto změny jsou časově náročnější. Úprava řídicí logiky si vyžaduje čas od zadání úkolu do nastavení v řadiči na křižovatce v řádu týdne až týdnů, podle náročnosti úprav. 
Při posuzování této doby je třeba vzít v úvahu, že na funkci řadiče a řídicí logiky jsou kladeny přísné dopravně bezpečnostní požadavky. Musí být například za všech okolností zaručeno, že nikdy nebudou svítit dvě zelené současně ze vzájemně kolmých směrů, kdy by se vozidla jedoucí na tyto zelené v křižovatce srazila, nebo že například nebude svítit současně zelená pro přechod pro chodce a zelená pro vozidla vjíždějící na tento přechod. Rovněž musí být například zaručeno, že za žádných okolností se po skončení zelené pro chodce nerozsvítí zelená pro vozidla dříve než po zadané časové prodlevě, která slouží k tomu, aby chodec, který vstoupí do vozovky na přechodu i v poslední sekundě své zelené, přešel celý přechod před tím, než začne zelená pro vozidla. Podobných bezpečnostních požadavků musí řadič na každé křižovatce splňovat celou řadu, z čehož vyplývá náročnost na vypracování řídicí logiky, naprogramování řadiče a odladění jeho správné a bezchybné funkce. 

B. Povodeň a komunikace v hl.m. Praze
      (TSK hl.m. Prahy) 

1.	Činnosti při ohrožení

Hlavní město Prahu zasáhla v srpnu ničivá povodeň, která způsobila velké škody na majetku města. Technická správa komunikací, jako správcovská organizace komunikačního majetku hlavního města byla jednou z těch, co řešila situaci před povodní, v průběhu povodně a po povodni.

Po vyhlášení povodňového nebezpečí zajišťovaly útvary Technické správy komunikací především činnosti v souvislosti s povodní. Došlo k omezení běžných a plánovaných činností Technické správy komunikací hl.m.Prahy v oblasti správy, provozu městských systémů řízení dopravy a tunelů, provádění běžné a cyklické údržby, oprav a dalších činností, které TSK hl.m.Prahy provádí a zajišťuje. Činnost organizace se soustředila na provádění preventivních opatření pro zajištění bezpečnosti provozu na komunikacích, u nichž hrozilo zatopení vodou nebo které sloužily jako náhradní objízdné trasy za zatopené komunikace. Rovněž se zabezpečovala opatření ke snížení škod na majetku města a občanů v důsledku povodně. Její pracovníci začali vykonávat činnosti, které si vynutila momentální situace.

1.1.	Zajištění schůdnosti a sjízdnosti komunikací

V období od zahájení povodňové situace do kulminace hladiny Vltavy  Praze, tzn. do středy 14.8. cca 14:00 zajišťoval útvar dispečinku Integrovaného inspekčního a kontrolního systému (IIKS) Technické správy komunikací osazování provizorního dopravní značení na komunikacích, které byly postupně zaplavovány a na objízdných trasách, které tyto komunikace nahrazovaly.

S umisťováním provizorního dopravního značení se začalo při uzavírání nízkých nábřeží na území 

Prahy 1 - Dvořákovo nábřeží, nábřeží Na Františku, nábřeží Ludvíka Svobody,
Prahy 2 – Rašínovo nábřeží, Masarykovo nábřeží
Prahy 4 – Podolské nábřeží
Prahy 5 – Hořejší nábřeží, Janáčkovo nábřeží

Další závada ve sjízdnosti komunikace, související s druhou etapou povodní v hlavním městě Praze, byla dispečinku TSK nahlášena dne 11.8.2002 ve 20:20 hodin. Jednalo se o částečně zatopenou komunikaci Roztocká v Praze 6, která byla pomocí provizorního dopravního značení uzavřena.. V dalších dnech v období od 12.8. do 15.8. (do 10:00 hodin) bylo na území Prahy provedeno v rámci "povodňových opatření" dalších celkem 55 uzávěr komunikací, při nichž byly uzavřeny jednotlivé komunikace nebo celé oblasti. Tyto uzávěry zajišťovaly pro dispečink TSK-IIKS smluvní firmy ADOZ, JIP a Pražské služby v maximálním počtu nasazení vozidel i lidského potenciálu.

1.2.	Odtahy vozidel

Odtahy vozidel v průběhu povodně zajišťoval odbor odtahů TSK, který tímto způsobem při povodních zabezpečoval ve spolupráci s Policií ČR a Městskou policií ochranu majetku v postižených zónách v Praze. 

V první vlně byla odtažena vozidla parkující na nízkých nábřežích v centrální oblasti Prahy. Tato vozidla byla odtažena na odtahová parkoviště. 

Dne 12.8.02 v 15.hod. byla zahájena akce Povodeň srazem všech dostupných odtahových vozidel na Kampě za přítomnosti a koordinace PČR. Tři pracovníci odboru úzce spolupracovali se štábem PČR  v Praze 4 Kongresová, další tři pracovníci zajišťovali stálý dispečink na pracovišti Praha 9 Černý Most a ostatní asistovali u samotných odtahů.

Protože počet odtažených vozidel značně převýšil kapacitu parkovišť odtahových služeb pro odtažená vozidla bylo rozhodnuto, po dohodě s PČR, o využití volné komunikace Na Pražačce v Praze 3 k vytvoření provizorního parkoviště. Toto parkoviště bylo nutno nepřetržitě střežit dvěma  pracovníky TSK. Ostrahu zajišťovala i Městská policie a Policie ČR. Mimo oblastí ohrožených zaplavením se rovněž průběžně odtahovala vozidla z oblastí, které byly určeny pro sraz vojenské techniky a autobusů určených k evakuaci osob z postižených městských částí. Nevyzvednutá vozidla byla 25.8.02 převezena na další provizorně vytvořené parkoviště ÚAMK v Jinonicích, ul. Pod Vodovodem. Zde jsou nevyzvednutá vozidla střežena a vydávána nepřetržitě pracovníky TSK až do dnešního dne .

Za celé období bylo odtaženo z postižených oblastí a následně převezeno  celkem 1082 vozidel. K dnešnímu dni zbývá vyzvednout 78 vozidel zaparkovaných na ÚAMK. Po celou dobu trvání pohotovosti, kdy za příkladné spolupráce PČR a odtahových služeb nehledě na vysoké pracovní nasazení došlo k ochraně  značných finančních prostředků občanů v postižených oblastech.

1.3.	Zabezpečení dalších zařízení

Při povodňové situaci byla ohrožena i zařízení, která jsou součástí systému řízení dopravy – světelná signalizační zařízení. Proto pracovníci Technické správy komunikací rozhodli o vyjmutí elektronických desek z řadičů SSZ na 48 křižovatkách ohrožených zatopením vodou. Toto opatření bylo realizováno ve spolupráci se servisními firmami ELTODO a SBH, které zabezpečily vyjmutí desek. Tam kde nedošlo k zaplavení byly desky navráceny a provedena pouze revize zařízení. Celkově se záplavy dotkly 60 ks světelných signalizačních zařízení, včetně těch které byly pouze vypnuty z důvodu případného nebezpečí úrazu elektrickým proudem.

Mimo SSZ dolo i k zaplavení Těšnovského tunelu, včetně dispečinku, rozvodny, trafostanice a kabelových prostor u východního portálu tunelu. K zaplavení došlo v důsledku přelití vody z Vltavy přes korunu nábřežních zdí. 

2.	Okamžitá opatření po povodni

2.1.	Označování poškození

Od 15.8.2002 (od 10:00 hodin) do současné doby zajišťuje dispečink IIKS, na základě hlášení oprávněných subjektů, nepřetržitě označování jednotlivých lokálních závad (případně uzávěr celých úseků),  vzniklých jako následek předchozího zaplavení. Je operativně osazováno přenosné dopravní značení v místech. Kde došlo k poškození nebo propadům vozovky, případně k jiným závadám ve sjízdnosti nebo schůdnosti komunikací.

2.2.	Organizační a technické zabezpečení

Po opadnutí vody od 15.8.2002 odbor přípravy a řízení letní (LÚK) a zimní (ZÚK) údržby komunikací organizačně zajišťoval likvidaci následků povodní na komunikacích. Při této činnosti spolupracoval s ostatními útvary TSK HMP, dodavateli, odborem městského investora (OMI) HMP, městskými částmi, Městskou policií a Policií ČR.

Ve spolupráci s výše uvedenými subjekty odbor koordinoval nasazení mechanizace, dobrovolníků, materiálu (lopaty, košťata, roušky, rukavice, gumovky, pitná voda, občerstvení), a dále odvoz odpadu (pytle s pískem a bahno) podle požadavků oblastních správců do postižených lokalit Prahy.  Pro likvidaci následků povodní bylo využito především prostředků smluvně vázaných dodavatelů (Pražské služby, Tores a Ipodec) a následně se ve spolupráci s OMI objednávala další mechanizace a dobrovolníci v následujících počtech za výše uvedené období:

•	Dobrovolníci  - 800

•	Nakladače – 50
•	Nákladní auto – 70
•	Kropicí vůz – 25
•	Samosběr – 12
•	Jeřáb – 4
•	Tlakovací souprava – 1 

2.3.	Odstraňování následků

2.3.1.	Oblastní správa Centrum

Povodňová vlna Vltavy kulminovala v Praze dne 13.8.2002, následující den bylo zahájeno odstraňování naplaveného bahna,odklízení pytlů s pískem, a likvidován ostatní odpad.

Zaplaveny byly tyto lokality:

Malá Strana : Letenská,U Lužického Semináře, Cihelná, Míšenská, Dražického náměstí, Saská, Na Kampě, Hroznová, Velkopřevorské náměstí, Nosticova, Maltézské náměstí, Nebovická, Harantova – částečně, Hellichova – částečně, Všehrdova, Říční .
Staré Město : Haštalské náměstí, Anežská, U Obecního Dvora, Dušní – částečně, Kozí – částečně, Karolíny Světlé – úsek od Novotného lávky –Konviktská, Konviktská – částečně.

Nové Město : Holbova, Petrská,Petrské náměstí,Klimentská, Novomlýnská, Barvířská, Lanová-částečně, Těšnovský tunel, Samcova, Helmova, Mlynářská, Stárkova, Biskupská – částečně, Zlatnická – částečně, Truhlářská – částečně, Soukenická – částečně.

Vzhledem k tomu, že se jedná o oblast velkého rozsahu, byly okamžitě vyzvány firmy, provádějící čistění – Pražské služby a Komwag na zahájení úklidových prací.

Současně s tím byly vyzvány další stavební firmy – DAP, Čeřovský, Bevistav, Buryán, RM-Stav, City – Úklid, Subtera o zahájení úklidových prací, neboť nánosy bahna a ostatního odpadu bylo nutno nakládat a odvážet s postižených oblastí.V termínu do 23.8.2002 byl proveden hrubý klid v postižených oblastech, od 18.8.2002 byly prováděny splachy území s příměsí chloramínu. 

Po odklizení  naplavenin a s ohledem na snižující se hladinu vody ve Vltavě se začaly objevovat poruchy na komunikacích, a to nejen v zatopených oblastech, ale i v území, kde byla voda cca 2 metry pod povrchem komunikace – lokalita Starého Města.

Pro monitorování závad byl zavedena každodenní  vizuální prohlídka celého území, přičemž zjištěné závady byly děleny na kategorie 1.,2.,3. Pro informaci uvádíme, že v prvním týdnu bylo zjištěno cca 650 závad.

Při vyhodnocování závad byl stanoven následující postup:

Závady u kanalizačních šachet a vpustí byly konzultována s PVK, závady u vodovodních řadů nebo armatur s PVK, u armatur a řadů plynu s Pražskou plynárenskou. Na chodníkách v případě předpokladu narušení sítí, nebo když byly odhaleny sítě, byli vyzváni správci sítí k posouzení a eventuální opravě sítí.

Závady v kategorii 1.a 2.byly průběžně odstraňovány.

Protože bylo zřejmé, že v důsledku zatopení podsypových vrstev na komunikacích a jejich odplavení dojde ke vzniku kaveren a ostatních poruch na komunikacích, byl zahájen radarový průzkum v místech zjevných poruch a na hlavních komunikacích, zejména komunikace s tramvajovým svrškem. V případě zjištění poruch radarem byly zahájeny práce na odstranění poruch , poruchy které souvisí s poruchou ostatních správců (zejména PVK), byly předány k řešení příslušným správcům sítí.

Komunikace kde je nutno provést velké opravy nebo by byla ohrožena bezpečnost provozu byly ve spolupráci s odborem dopravy Městské části Praha 1 uzavřeny. 

Pro informaci uvádíme seznam velkých poruch na komunikacích:

Kaprova – kaverny do hloubky cca 4 metry hloubka o velké ploše splavena část podsypu pod kabelovodem telekomu.
Klimentská – splavena štěrkopísková vrstva cca 0,4m pod povrchem komunikace v tl.cca 5 – 1m a délce cca 500 m

Konviktská – u Karolíny Světlé – kaverny do cca 4 m

Vězeňská – kaverny po celé ploše v hloubce cca 2 –3 m

Smetanovo a Masarykovo nábřeží – výskyt kaveren v celém území, nutno koordinovat s DP

Stárkova – úsek mezi Klimentskou a Petrskou – na rohu u domu č.p.4 je kaverna 24 m3, při prvním poklesu hladiny Vltavy došlo k sednutí domu o 12 mm, dům je posuzován statikem a statik určí další postup k odstranění stavu na komunikaci a stanoví za jakých podmínek bude možno obnovit dopravu po Klimentské ulici u výjezdu na magistrálu.

Závěrem je nutno zdůraznit, že k haváriím na komunikacích bude docházet i nadále neboť stále dochází ke snižování hladiny podzemní vody a je nutno pečlivě zvažovat zprovozňování uzavřených komunikací.

2.3.2.	Oblastní správa Sever
V Praze 8 byly zátopovou vlnou postiženy celá oblast Karlína, Invalidovny, Dolní Libně a Troji. Po skončení záplav voda ustoupila v krátkém čase, prakticky během jednoho dne. OS Sever TSK musela zorganizovat koncentraci potřebných mechanismů (nakladače, nákladní automobily, kropicí vozy, čistící mechanismy, jeřáby) a povolané firmy musely vybavit ruční pracovníky potřebným speciálním nářadím (široké lopaty, košťata, hrábla na sníh). 
Firmy, které OS SEVER TSK vyzvala k pracím na odstraňování škod po povodních přímo 
KraMe, Autotrak, Měšťák-Sever, Jurek, INPROS, Toman, Stanislav Bílek, IPODEC, Pražské služby 
Dále byly využity kapacity nabízené prostřednictvím OMI MHMP či přímo. 
Nejvýraznější přímou pomoc mimo OMI poskytla MČ Kbely a AVIA DAEWO Letňany. 
Práce se soustřeďovaly  na odklizení tekutého kontaminovaného bahna a kusových naplavenin v prodloužených směnách, jelikož byl velký tlak ze strany MČ na rychlost postupu prací. Místy byly i odklízeny vyhozené zařizovací předměty z domácností, které překážely v postupu prací. TSK OS SEVER zajistila i odklizení bahna a naplavenin z ploch ve správě MČ Praha 8 (parky). 
Intenzivní odstraňování naplavenin při tomto maximálním nasazení strojních i ručních kapacit trvalo týden a posílení dočišťování průběžně probíhá stále.
V této době OS Sever organizuje druhou fázi odstraňování škod po povodních, a to stavební úpravy rozsáhle poškozených komunikací. Je využívána diagnostika skrytých poruch metodou proměřování geologickými radary firmou INSET.  Nejčastějšími poruchami jsou propadliny komunikací, propadliny s kavernami, skryté kaverny. Druhotné škody vznikly hlavně na dlážděných chodnících při strojním nakládání komunálních odpadů, kdy mnohde s odpadem byla naložena i dlažba z povrchu chodníku. Postup prací je omezen rizikovými oblastmi, kde hrozí zhroucení staticky nestabilních domů, které by při opravách přilehlých komunikací byly vystaveny dynamickým silám od bouracích kladiv a hutnících mechanismů. Celkový dojem z postupujících oprav komunikací kazí množství havarijních výkopů správců podzemních sítí. 
	Předpokládá se, že tato druhá fáze potrvá do léta roku 2003. Z tohoto důvodu je třeba razantně navýšit rozpočet pro OS Sever TSK, a to jak na letošní rok, tak i na rok 2003. 
Vedoucí OS SEVER TSK je členem krizového štábu MČ Prahy 8, který se schází minimálně jednou denně. Organizační a metodická činnost při odstraňování škod po povodni je zajišťována pracovníky správy evidencí výkonů a fakturace, prací v terénu a při organizování přidělování humanitární pomoci.
Počty nasazené techniky lze vyčíslit u firem vyzvaných OS SEVER TSK, jejich evidence je součástí podkladů k fakturaci. Technika poskytnutá prostřednictvím OMI a její počty pro organizační činnost v polních podmínkách evidována nebyla. 

2.3.3.	Oblastní správa Východ

Oblastní správa má povodní poškozenou pouze jednu komunikaci na Praze 10. Jedná se o ul. U Břehu v úseku Zápotoční až čp.164/63. Tato komunikace je zařazena do plánu jmenovitých oprav pod číslem akce 553 na rok 2002 jako rezervní akce.Vzhledem k dalšímu poškození této komunikace je nutné ji opravit dříve. Jedná se havarijní stav.

Dále je povodní poškozeno cca 300m2 dlažby v ul.Selská,Kozinova. Jiné škody nebyly na majetku, který spravuje TSK zjištěny.

Žádné firmy na úklidové práce na OS nebyly nasezeny

2.3.4.	Oblastní správa Jih

Na základě vývoje situace byly první likvidační práce zahájeny v pátek 16. srpna. Na oblasti OS 140 byly dotčeny především ulice: 

Modřanská, Pikovická, V Mokřinách, V Hodkovičkách, V Náklích, Ke Kempinku, Ledařská, Vltavanů, Mezi vodami, Obchodní náměstí, K Vltavě,  Na Mlejnku, Chuchelská, Podolská, Podolské nábřeží.

Práce probíhaly dle toho, jak voda opadala. Zahájení bylo 16.8.2002 a hrubé a čistící práce byly ukončeny k 20.8.2002. Část kapacit byla přesunuta do oblasti OS Jihozápad a to na Strakonickou a  K Přehradám, kde práce byly ukončeny k 25.8.2002. Na oblasti OS Jih pak dále pokračovaly likvidace pytlů s pískem a byli započaty stavební práce.

Stavební závady, které nastaly v důsledku povodní jsou především :

Modřanská – propady chodníků (živice i ZD)

Modřanská – vozovky – propady a kaverny, zvláště v části ohraničené ulicemi Kolarovova  až Darwinova. 

Závady ve vozovkách jsou z větší části opraveny, chodníky pokračují. Největší závada na Obchodním náměstí však přetrvává. Kromě kaveren došlo i k poruchám kanalizace. V současné době jsou zmapovány inženýrské sítě a předpoklad dokončení opravy komunikace je asi do 20.9.2002.
	
Veškeré závady byly zmapovány ve spolupráci s odborem informačního rozvoje a GIS TSK. Pracovníci oblastní správy rovněž mapovali v rámci výpomoci část oblasti OS Jihozápad.

Na úklidech se podílely firmy - Pražské služby, PTS Praha, EUKOM, firma Janovský a syn, Vydra.

Stavební práce provádí firmy - CHIC, Vyktera, Frased, DUMA, VIAMO, Čermák a Hrachovec, Inpros.

Celkově lze hodnotit nasazení námi používaných firem jako velmi dobré.

2.3.5.	Oblastní správa Jihozápad

Škody po povodních vznikly především v zatopených oblastech Smíchova, Malé a Velké Chuchle, Lahovic, Lahoviček, Zbraslavi a Lipenců. Jedná se zejména o poškozené konstrukce vozovek i chodníků, propady podloží, narušené a podemleté svahy. Nejvíce byly poškozeny komunikace Dostihová a Strakonická v úseku Dostihová – K Přehradám. V centru Smíchova se objevily lokální propady vozovek v ulicích Na Celné, Jindřicha Plachty, Hořejší a Janáčkovo nábřeží. 
Současně s tím bylo a je nutné vyčistit a odstranit vše, co řeky přinesly. Tedy od naplavených celých chat, stromů a dalšího materiálu až po nánosy jemného bahna a písku. To vše prakticky v celé zaplavené oblasti, která se dá v centru ohraničit ulicemi Vodní – Zborovská, Svornosti – U železničního mostu a dále již zmíněný úsek ulice Strakonická, Dostihová a K Přehradám. A to jak na vozovkách, chodnících a přilehlých svazích, tak i zanesených příkopech a dalších odvodňovacích zařízeních. Byly zjištěny i značné škody na komunikační zeleni. Např. jen při komunikacích Strakonická a K přehradám bylo dendrologickým průzkumem určeno k okamžitému pokácení cca 150 podemletých a poškozených stromů. Všechny tyto práce na odstraňování škod po povodních nezahrnují tedy práce běžné údržby a čištění komunikací a je tedy nutno je financovat i z jiných zdrojů mimo běžný rozpočet TSK.

2.3.6.	Oblastní správa Severozápad

Ihned po opadnutí vody ve čtvrtek 15.8.2002 byly zahájeny práce na odstraňování závad a škod na komunikacích Prahy 6 a 7, včetně m.č. Praha – Troja.

Na Praze 6 byly povodní zasaženy komunikace Papírenská, Mlýnská, Pod Paťankou, Podbabská, V Podbabě a Roztocká. 

Nejdříve bylo prováděno odstraňování bahna a naplavenin z vozovek i chodníků za pomoci 4 ks samosběrů, 2 ks kropících vozů, 3 ks nakladačů a 2 ks nákladních automobilů a jednoho jeřábu. Na pomocné práce bylo využíváno cca 30 dobrovolníků, kteří byli organizováni přes městskou část a její krizový štáb. Větší část těchto prací byla dokončena do 20.8.02. V dalších dnech úklidové práce probíhaly pouze na komunikaci Roztocké v Sedlci, kde v prvních dnech ještě stála voda a občané prováděli vyklízecí práce ze svých domů. Dále jsme zde vypomáhali technikou našich dodavatelů /motorové pily/ pracovníkům Povodí Vltavy, kteří zde likvidovali škody na svých pozemcích.

Nejzávažnější porucha na technickém stavu komunikace je podemletá a částečně utržená vozovka komunikace Roztocké v úseku od konce zástavby v Sedlci po hranice HMP. Dále bylo opraveno několik drobnějších kaveren v ul. Papírenské. Byl poškozen povrch chodníku /odplaven/ v ul. Roztocké při křižovatce s ul. Kamýckou v délce cca 200 bm a tamtéž bylo zdemolováno zábradlí. Oprava těchto závad probíhá v současnosti.

Na Praze 7 byla oblast zaplavených a poškozených komunikací o dost větší. Čištění komunikací od bahna a naplavenin probíhalo do středy 21.8.02 a podílely se na něm firmy Pražské služby, a.s. a PREKO. Denně bylo využíváno průměrně 6 ks samosběrů, 4 ks kropících vozů, 6 ks nakladačů, 6 ks nákladních vozů a cca 30 brigádníků. 

V Praze – Troji mohly být úklidové práce zahájeny až v týdnu od 19.8., jelikož jejich dřívější zahájení bylo znemožněno vyklízecími pracemi z rodinných domů v ul. Trojské. Ihned po dokončení úklidu, který však i když v omezenějším rozsahu byl prováděn i nadále, jelikož komunikace byly nadále znečišťovány vyklízením sklepů domů, byly zahájeny práce na odstraňování závad na komunikacích, kaveren, propadů atd. Současně začaly být prováděny zatěžovací a radarové zkoušky na komunikacích, z důvodu zjištění případných skrytých závad. Na základě těchto se provádějí a nadále budou provádět další nutné opravy.

2.3.7.	Systémy řízení dopravy

Firmy ELTODO a SBH provedly po opadnutí vody vyčištění a bezprostřední kontrolu zařízení po zapojení napájení se prováděly komplexní zkoušky svých zařízení. Operativně byla zajištěna výroba nových řadičů, kdy v jednom týdnu bylo vyrobeno 8 ks zařízení.

Škody na SSZ však vznikly i na zaplavené vnější výstroji, včetně kabeláže.kdy staré kabely nevydržely nadměrnou vlhkost a při pokusech o vysoušení došlo k dalšímu snížení izolačních schopností. 

Jedna z největších škod vznikla zaplavením oblastní dopravní řídící ústředny pro Prahu 7, která je umístěna v garážích VLTAVSKÁ. V současné době se zjišťuje rozsah poškození kabelových a zejména optických tras vedoucích tunely metra.

2.3.8.	Mosty

Mosty přes Vltavu byly v období povodně vystaveny mimořádnému zatížení. Přístup na mosty byl uzavřen a mosty byly průběžně sledovány odborníky TSK, zda nedochází k jejich poškození. 

Po opadnutí vody bylo zahájeno provádění mimořádných prohlídek nosných konstrukcí mostů. Postupně byly prohlédnuty všechny zasažené mosty a jediná výraznější poškození byla zjištěna u lávky v Tróji, kde došlo k poškození zábradlí. U ocelového mostu na Císařský ostrov mostu v ul. Za elektrárnou, který již před povodní byl zařazen do programu rekonstrukcí byla snížena jeho zatížitelnost. U Karlova mostu byly poškozeny ledolamy, které bude nutno vyměnit. 

Kontrolu spodní stavby a zejména stav záhozů pilířů bylo možno zahájit až po poklesnutí hladiny vody na normální stav a proto tyto práce probíhají v současnosti. Do doby provedení těchto kontrol je z bezpečnostních důvodů na mostech omezena rychlost tramvají na 20 km/hod.

2.3.9.	Nábřežní zdi

Jako okamžité opatření pro zajištění bezpečnosti na komunikacích nad nábřežními zdmi byla provedena uzávěra jízdního pruhu nad nábřežní zdí a snížení rychlosti jízdy vozidel na 30 km/h. 

Bezprostředně po opadnutí vody byla provedena geodetická měření pohybů zdí a porovnána s dlouhodobými výsledky měření pohybů. Současně se zahájily geologické vrty ke zjištění stavu zásypu za rubem zdi a výšky hladiny spodní vody za rubem nábřežních zdí. Výsledky zjištěných mechanicko-fyzikálních zkoušek slouží jako podklad k posouzení stability nábřežních zdí. V současné době se dokončují průzkumy a zbývá posoudit nábřežní zdi na Dvořákově nábřeží, nábřeží Na Františku, nábřeží L.Svobody, před podjezdy pod mosty na levém břehu pod Letnou. Nad dosud posouzenými nábřežními zdmi byl statikem povolen provoz.

2.3.10.	Tunely

Při povodni byl zcela zaplaven Těšnovský tunel. Okamžitě po opadnutí vody ve Vltavě bylo zahájeno vyčerpávání vody z tunelu a následně čištění vozovek, stěn a stropu od bahna. Současně se odstraňovaly nečistoty z trafostanice, rozvodny a dispečinku. Byla kontrolována a repasována všechna technologická zařízení v tunelu. V současné době je většina zařízení provozuschopná, mimo těch, která bylo nutno vyměnit a mají delší dodací lhůty zařízení (část ventilátorů, zařícení na měření CO a opacity).

U Letenského tunelu byl zjištěn několika milimetrový pohyb jižního portálu v důsledku zvodnění podloží a proto bude nutné tento portál dodatečně, nad rámec v současnosti prováděné opravy, stabilizovat úpravou podloží.

2.3.11.	 Diagnostika

Po vyčištění komunikací od bahna a nečistot byly zahájeny diagnostické práce, jejichž cílem je zjistit stav vozovek a zejména podloží. Jedná se o

•	vizuální prohlídky
•	potápěčské průzkumy
•	dynamometrická měření
•	radarová měření
•	sonarová měřené
•	technicko-geologické průzkumy
•	geodetická měření pohybů
•	mechanicko-fyzikální zkoušky

Tato diagnostika je zajišťována pomocí odborných firem a její výsledky slouží ke stanovení dalšího postupu při opravě komunikací a jejich součástí. Současně se stanovuje předběžný rozsah a technologie oprav.
2.3.12.	Dopravní opatření

V oblastech Karlína, Starého Města, Holešovic, Starkonické, Roztocké a Modřanské jsou provedena dopravní opatření související s dočasnou změnou dopravního režimu v těchto oblastech.

3.	Úkoly 

3.1.	Opravy komunikací a objektů

3.1.1.	Strakonická - pravý pruh do centra

Projektant:	DIPRO, spol. s r. o.
Dodavatel: 	Pražské silniční a vodohospodářské stavby a. s. 
Dopravní opatření: 	PROZNAK v. s. p.

Zahájení stavby:                          16. 8. 2002
Celkové náklady:                          30.000 tis. Kč 
Termín dokončení stavby:            30. 9. 2002

Projekt opravy obdržel dodavatel i TSK 30. 8. 2002 a je neustále aktualizován. Po dokončení stavby bude zpracován projekt skutečného provedení.

Hlavní část opravy probíhá od mostu X – 012 u chuchelského závodiště směrem do centra. Na základě radarového průzkumu (geofyzikální průzkum) byla změněna technologie havarijní opravy. V úseku cca 150 m voda vymlela pod betonovými deskami kaverny, tyto desky byly odstraněny.  V prostoru mezi Malou a Velkou Chuchlí jsou opravována tři další narušená místa. V současné době jsou dokončovány podkladní vrstvy opravovaných částí komunikace, pravděpodobně v pondělí 16. 9. 2002 začne stavba provádět pokládku živičných vrstev. Je dokončována oprava středního dělícího pásu. 

Další související práce – dešťová kanalizace, chodník, zastávka BUS MHD a konečné úpravy přilehlých prostor budou probíhat z odstavného pruhu, případně ze spodní strany násypového tělesa komunikace. Předpokládané dokončení 11/02.

3.1.2.	Podjezd ul. Spodní – Strakonická

Projektant:	SIPPS s. r. o. 	
Dodavatel: 	READY stavební společnost s. r. o.	

Zahájení stavby                         16. 9. 2002
Termín dokončení stavby          15. 11. 2002
Celkové náklady                       4.000 tis. Kč

Projektantka zjišťuje průběh inženýrských sítí. Stavební práce na obnově komunikací, ovlivňující dodržení termínu, budou zahájeny po předání těchto podkladů.

3.1.3.	Havarijní oprava ulice Komunardů v Praze 7

Dodavatel: Všeobecná stavební
Náklady: 500 tis. Kč do 1000 tis. Kč.
Termín: 13. 9. 2002

Jedná se o opravu propadlých části vozovky v ul. Komunardů a zajištění měření dynamických účinků z provozu tramvajové trati, které provede firma INSET s. r. o. Tato firma také provedla průzkumné a diagnostické práce na této komunikaci a určila místa k vykopání sond. Byly otevřeny 3 sondy, zjištěna kaverna pod kolejištěm tramvajové trati, po posouzení statikem bylo dohodnuto o zasypání sond a uvedení komunikace vč. tramvajového tělesa do provozu schopného stavu tak, aby ve čtvrtek 12. 9. 2002 od 17 hod mohly proběhnout zkušební jízdy tramvají a změřeny statické účinky provozu tramvají na komunikaci a okolní zástavbu. 
3.1.4.	Roztocká 

Plánované náklady:  		    15 000 000,- Kč
Předpoklad zahájení:  	   	   12. 9. 02
Předpoklad ukončení: 		   31.10. 02
Projektant:  VIN Consult s.r.o.
Dodavatel:  Dopravní stavby Holding

Oprava havarované komunikace bude provedena s využitím gabionových matrací a stěn, a to jak pro sanaci svahu, tak pro vytvoření nové krajnice vozovky. Jedná se o úsek cca 900 m dlouhý. Vozovka bude navýšena přetahem ve výši 5 cm. V současné době provádí dodavatel vyklizení staveniště od naplavenin a bourání stávajícího narušeného svodidla. Tyto práce by měly být dokončeny do 13. 9.2002. Projekt bude dodáván po částech tak, aby mohla být stavba zahájena a projektant bude neustále spolupracovat s dodavatelem.

3.1.5.	Havarijní oprava ul. Dostihové – Strakonická:

Zhotovitel: SSŽ 4
Projektant: PÚDIS Praha 
Odhad nákladů:  17 000 tis.Kč
Termín:               31. 10. 2002 

Při povodni byla odplavena část křižovatky ul. Strakonická – Dostihová včetně zálivu pro autobusy MHD. Byl zničen průchod pro chodce podél Chuchelského potoka směrem na MHD pod Strakonickou, včetně zábradlí a zídek s římsami. V úseku od  neexistující ul. U Křižovatky po ul.U Zahradnictví jsou sesuté krajnice a část vozovky. Stávající kabely jsou v současné době umístěny a upevněny na zdi přilehlého objektu. Jejich funkčnost není zřejmá. Veřejné osvětlení na křižovatce bylo zničeno a sloupy odplavaly mimo vozovku. Rozbahnělé nánosy na vozovce včetně zavodněného podloží vozovky do hl. cca 2,5m byly již odstraněny. Aby mohl být provizorně veden provoz po vozovce, byl na polovinu vozovky navezen a zhutněn vyfrézovaný materiál.   
Na rekonstrukci ul. Dostihové byla v roce 1995 zpracována PUDIS Praha projektová dokumentace, jejímž zadavatelem byla  MČ Velká Chuchle.  Dvě paré převzal zhotovitel a jedno TSK. PD zahrnovala rekonstrukci křižovatky bez zálivů MHD a výměnu celé konstrukce vozovky včetně vybudování chodníků po obou stranách komunikace. Vozovka byla navržena v šířce 7,00m.

Postup prací:

1.	Sanace vozovky bude provedena od ul. Strakonické po ul. U Zahradnictví v tomto úseku budou vybudovány i chodníky, které se doplní o slepecké úpravy na přechodu pro chodce. Povrch chodníku na zastávce MHD, v podchodu pro chodce a mezi ul. U Dostihů – U zahradnictví bude ze zámkové dlažby Klasiko – v barevném provedení color mix. V podchodu bude použita bílá barva.
2.	V úseku U Zahradnictví – Radotínská bude odfrézována dožilá obrusná vrstva a nahrazena novým obrusem.
3.	S ohledem na nefunkčnost uličních vpustí se vybuduje nová dešťová kanalizace, která bude vyústěna přímo do vodoteče – Chuchelského potoka.
4.	Musí se obnovit autobusový záliv včetně přístřešku pro cestující a označníku zastávky. Dělící ostrůvky budou rovněž vybudovány. Přístřešek zajistí JCDecaux, napájecí kabel  pro osvětlení přístřešku bude položen do chodníku z nové spojky u chráničky na křižovatce U Křižovatky – Dostihová. Musí schválit p. Votava z PRE. 
5.	Eltodo Citelum zajišťuje výstavbu nových sloupů VO i pokládku nových kabelů. TSK zajistí položení chrániček pod vozovku.Je nutné osvítit podchod pod ul. Strakonickou, provede Eltodo, zemní práce zajistí SSŽ.
6.	Plynovod vedoucí do ul. U křižovatky je opět v provozu. 
7.	Spolupráce s Telecomem a Pražskou energetikou. V pátek 13.9.2002 se konalo jednání za účelem stanovení postupu prací při obnově kabelů. Zemní práce zajistí SSŽ – odborné práce na kabelech jednotliví správci.
8.	Stromy (staré hrušně) byly v sobotu 31.8.2002 pokáceny ,neboť se vyskytovaly v prostoru upravovaného  svahu (hutnění).
9.	Oprava podchodu včetně přístupového chodníku, zídek a zábradlí. 
10.	V pátek 13.9.2002 se koná schůzka se starostou MČ Velká Chuchle, DP Autobusy, SSŽ a TSK z důvodu nutnosti odklonu autobusu MHD č. 172 z ulice Dostihové ( zemní práce, chráničky, podkladní vrstvy, které nelze provádět za provozu).
Návrh SoD prozatím nepředložen, neboť se  neustále objevují další problémy, které musíme řešit a konečné fázi se promítnou do celkových  nákladů.

3.1.6.	Havarijní oprava svahu a chodníku v ul. Podjezd - Strakonická

Zhotovitel: VIAMO Praha spol. s.r.o.,
Projektant: SIPPS  s. r. o. 
Náklad: 800,-tis. Kč
Termín: do 31. 10. 2002     

Chodník bude vybourán, svah dosypán zhutněn a po pokládce inž. sítí chodník obnoven.

3.1.7.	Opravy komunikací Karlín, Staré Město, Holešovice

Jedná se opravy komunikací většího rozsahu nebo větších oblastí, jejichž rozsah není ještě zcela  stanoven. 

Karlín – Pobřežní, Sokolovská, Křižíkova a další komunikace v oblasti Karlína

Staré Město – oblast Haštalského nám, Petrského nám., Stárkova, Klimentská, Smetanovo nábřeží a další.

Modřany – oblast Obchodního náměstí.

3.2.	Úpravy rozpočtu

Vznik škod po povodních znamenal i provedení úprav v plánech oprav komunikací a ve změnách v rozpočtu organizace s cílem zabezpečit odstranění škod na komunikacích po povodních.

Na základě komplexního monitoringu celkové situace a rozsahu poškozeného majetku ve správě TSK hl. m. Prahy předběžně odhadujeme škody zapříčiněné povodní a náklady spojené s jejich odstraňováním  v celkové  částce 

celkem	1 042 000 tis. Kč

z toho

§ 2212, 2219 Běžné výdaje, údržba, diagnostika komunikací jejich
 součástí a příslušenství					509 000 tis. Kč
§ 2212 Rekonstrukce a opravy			                                  	345 000 tis. Kč 
§ 2229 Čištění, zeleň prořezy a nutná obnova	188 000 tis. Kč

Pokrytí těchto nákladů se předpokládá

•	Z vlastních zdrojů přerozdělením rozpočtu organizace pro rok 2002 2003 -  provést přesuny akcí v plánech oprav s cílem najít prostředky pro odstranění škod po povodních při zajištění dalších funkcí organizace při správě svěřeného majetku.
•	Finanční zdroje z rozpočtu města
•	Finanční zdroje z rozpočtu státu

3.3.	Povodňové plány

Na základě zkušeností provést úpravy stávajících povodňových plánů a sestavení nových povodňových plánů se zaměřením na opatření týkajících se umísťování provizorního dopravního značení, manipulaci se SSZ a dalšími zařízeními a objekty.

3.4.	Územní plán a stavební činnost v zátopových územích

Důsledně dodržovat zásady pro zátopová území při přípravě a realizaci staveb a to i ve vyjádřeních k akcím cizích investorů. Tato opatření dodržovat i při pronajímání ploch a zvláštním užívání komunikace.