Z p r á v a
 o činnosti složek ZBS hl. m. Prahy při povodni v hl. m. Praze v srpnu 2002

	Během povodní v měsíci srpnu 2002 bylo hlavní město Praha zaplaveno 500 letou vodou. Ke kulminaci Vltavy došlo dne 14. 8. 2002 v 11, 00 hod. – v této době protékalo hlavním městem 5300 m3/s a měřená výška hladiny v Malé Chuchli dosáhla 785 cm. Došlo k zaplavení 5,8% rozlohy města a to území, které je nejfrekventovanější z hlediska dopravy i počtu obyvatel. Jednalo se především o oblast Modřany, Praha 4, Praha 2, část Starého města a Josefova, Karlín, Libeň, Trója, Zbraslav, Lipence, Lahovice, Radotín, Velká Chuchle, část Smíchova, Malá strana, Kampa, Holešovice, Sedlec, část Suchdola při Vltavě,
	Celkem bylo z tohoto prostoru evakuováno 48470 obyvatel, z tohoto počtu využilo možnosti umístění v evakuačních střediscích 5168 osob. Došlo k vážnému poškození infrastruktury města z hlediska dopravy, dodávek elektrické energie, plynu, tepla, vody a kanalizace, které trvá do současné doby. 
	Celé období povodňové aktivity bylo monitorováno operačním střediskem Krizového štábu hl. m. Prahy. Na základě těchto údajů zasedala Povodňová komise hl. m. Prahy a následně Krizový štáb hl. m. Prahy a operativně byla přijímána nezbytná opatření.                      Ve spolupráci se složkami Záchranného bezpečnostního systému hl. m. Prahy (PČR SHMP, MP HMP, ZZS HMP,  HZS HMP a AČR) a dalšími součinnostními orgány a organizacemi            ( DP hl. m. Prahy, Pražská energetika, PVK, Pražská plynárenská a další zařazené v plánu záchranných a likvidačních prací) byly plněny úkoly dle Povodňového plánu hl. m. Prahy a zároveň bylo operativně reagováno na současně vzniklou situaci. 
	Celkem bylo uskutečněno 7 zasedání Povodňové komise hl. m. Prahy a 29 jednání Krizového štábu, na kterých primátor hl. m. Prahy vydal celkem  151 rozhodnutí, příkazů a nařízení. Prioritně byla přijímána neodkladná rozhodnutí spojená se záchranou lidských životů a ochranou zdraví a majetku osob. Hlavní důraz byl kladen na včasné vyrozumění a provedení evakuačních opatření z ohrožených oblastí.
 
Ředitelé základních složek IZS, včetně ředitele Městské policie a velitel 21. VÚO Praha se pravidelně zúčastňovali všech jednání  KŠ HMP. Podle potřeby byli do KŠ HMP přizváni  i představitelé ostatních složek ZBS HMP. Komunikace mezi KŠ HMP, KŠ městských částí a  KŠ složek ZBS  HMP byla kontinuální. Starostové postižených MČ byli podle potřeby přizváni na jednání KŠ HMP.
	Komunikace s Ústředním krizovým štábem probíhala na úrovni primátor hl. m. Prahy a ministr vnitra ČR, včetně jedné návštěvy ministra vnitra ČR na zahájení jednání KŠ HMP. 

Odbor krizového řízení MHMP byl přímo zapojen do činnosti jednotlivých orgánů hl. m. Prahy. Prostřednictvím operačního střediska Krizového štábu hl. m Prahy se průběžně monitorovala situace a předávaly informace dle pokynů primátora HMP. Současně byla prověřena připravenost protipovodňových opatření a plněny úkoly stanovené povodňovým plánem HMP. Dne 12. 8. OKR MHMP vyhlásil na základě rozhodnutí povodňové komise v 11,00 hod. 3. SPA. Ředitel OKR na základě rozhodnutí PK HMP nařídil navezení a zahájení montáže protipovodňových hrazení. Na základě nařízení předsedy vlády ČR byl vyhlášen v 18,00 hod. nouzový stav prostřednictvím OS KŠ. Byla posílena směna OS KŠ o další pracovníky OKR tak, aby bylo možno zvládnout nápor volajících, kteří vyžadovali nebo nabízeli pomoc, nebo vyžadovali informace o evakuačních střediscích a stanovil vedoucími  jednotlivých směn vedoucí pracovníky OKR MHMP. V dalším průběhu bylo zajištěno vyhlášení evakuace v ohrožených oblastech prostřednictvím elektronických sirén. Díky enormnímu úsilí pracovníků OKR se podařilo udržet v nepřetržitém provozu operační středisko KŠ i přes evakuaci Magistrátu hl. m. Prahy a postupné zaplavování suterénních prostorů.
OS KŠ  úzce spolupracovalo s krizovým centrem MHMP a krizovými centry jednotlivých MČ. Velký význam pro průběh záchranných a likvidačních prací měla činnost operačního střediska KŠ při zajišťování sil a prostředků ve prospěch krizových štábů městských částí. Jako příklad lze uvést zabezpečení likvidace zkaženého masa v Lipencích poté, co ani po dvou dnech likvidaci neprovedla AČR či HZS HMP. Ještě před vyhlášením nouzového stavu OKR MHMP předal vybraným funkcionářům HMP, složkám ZBS a MČ vysílačky TETRA městského radiového systému pro případ výpadku pevné resp. mobilních sítí. Pracovníci odboru v průběhu povodně koordinovali povodňové komise jednotlivých MČ.

	Významnou roli při řešení krizové situace měla Městská policie hl. m. Prahy. K plnění úkolů Městské policie HMP a ke koordinaci její činnosti byl ustaven tým vedoucích zaměstnanců pod vedením Mgr. Rudolfa Blažka pověřeného řízením MP HMP. Tím byla zajištěna bezprostřední reakce na jednání a požadavky Krizového štábu hl. m. Prahy a spolupráce s dalšími složkami ZBS HMP. Ředitelé obvodních ředitelství MP HMP na teritoriích postižených MČ přímo spolupracovali s povodňovými komisemi jednotlivých MČ.
Strážníci MP HMP kromě své obvyklé činnosti zajišťovali službu povodňových hlídek. Dále MP HMP spoluzajišťovala provedení evakuace (např.Karlín, Dolní Libeň), včetně ochrany a ostrahy vymezených uzavřených zón, dále regulaci pohybu osob a vozidel                    v zónách, s důrazem na zamezení rabování. 	V průměru bylo do 12ti hod. směn nasazováno 200 strážníků, z toho 160 jich bylo určeno k přímému plnění úkolů při řešení povodňové krizové situace. Městští strážníci působili i jako záchranáři a při povodni evakuovali                  ze zatopených objektů  více než 250 občanů. 
Další činností, která vyvstala z důvodu povodní, bylo provedení evakuace Útulku pro opuštěná zvířata v Praze Troji. Díky nasazení strážníků MP nedošlo k úhynu ani zranění žádného zvířete. Oproti tomu došlo k velkým škodám na zařízení a majetku útulku, kdy bude nezbytné provést demolici zničených objektů a následnou výstavbu provozního areálu. Na výše popsané práce je včetně zpracování projektové dokumentace nutné vyčlenit částku             17 mil. Kč. Dalších 5,6 mil. Kč bude činit částka na opravu ostatních poškozených objektů a technického zázemí útulku, do kterého náleží i čistírna odpadních vod. Celkem se tedy jedná o částku 22,6 mil. Kč.
Pro zajištění zvládnutí povodňové situace vydal ředitel PČR Správy hl. m. Prahy (PČR) rozkaz, kterým vyhlásil bezpečnostní opatření a kterým byla vyhlášena i 100 % pohotovost všech sil.
PČR zajišťovala záchranná opatření, evakuaci z prostorů stanovených Krizovým štábem HMP (např. Staré město, Josefov, Karlín) a zajišťovala ostrahu a ochranu vymezených částí hl. m. Prahy proti rabování. Regulovala vstup osob a vjezd vozidel do uzavřených oblastí, zajišťovala dohled nad dopravně bezpečnostní situací. 

Ředitelem HZS HMP byl ustaven krizový štáb. Činnost HZS tvořila zejména :
-	záchrana osob
-	realizace protipovodňových opatření
-	čerpání vody ze zatopených prostorů
-	technická pomoc
-	pomoc při vysoušení objektů
Průměrný počet zásahů byl denně 174, z toho v souvislosti s povodní denně průměrně 148. Počet zasahujících příslušníků HZS Praha, Sboru dobrovolných hasičů MČ  hl. m. Prahy a hasičů spolupracujících složek  byl v průměru  denně  cca 510 osob.

ZZS HMP zajišťovala svoji běžnou činnost s tím, že všechna nezbytná opatření v souvislosti se vznikem povodní byla zajišťována nad rámec běžného provozu pracovníky v pohotovosti a to až 180 % nasazením sil a prostředků oproti normálu. 
	Po dobu povodní byly ZZS udržovány dostatečné zálohy na řešení možných požadavků k nasazení sil a prostředků na území hlavního města a Středočeského kraje.
	S úspěchem byla vyřešena i nutnost evakuace několika výjezdových stanovišť ZZS. Tato skutečnost neměla vliv na včasnost, kvalitu a rozsah poskytované pomoci ZZS.

Vojska AČR byla využívána především ke stavbě protipovodňových opatření,               k hlídkové službě  a k likvidaci následků povodně. Celkem pracovalo na území hl. m. Prahy      1 800 vojáků.

Organizace SEZAM po celé období povodňové aktivity pracovala dle svých plánů činnosti pro případ vzniku povodní. Zabezpečila výstavbu mobilních hradidel včetně hrází z protipovodňových pytlů a tím uchránila Staré Město a Josefov. Další činnost byla zaměřena na zprovozuschopnění protipovodńových opatření v oblasti Modřan a Komořan. Během celého období organizace zajišťovala výdej protipovodňových pytlů právnickým i fyzickým osobám. Celkem bylo vydáno 100 000 pytlů.
Po snížení hladiny na stanovenou úroveň organizace SEZAM provedla demontáž mobilních protipovodňových prvků, jejich očištění a následné uložení do skladu Sojovice. 

V nadcházejícím období je třeba doplnit a rozšířit systémy varování a vyrozumění v oblastech ohrožených záplavami. Na základě zkušeností z letošních povodní zejména v Jihočeském kraji lze konstatovat, že poskytovatelé veřejných telekomunikačních služeb nebyli schopni zajistit telekomunikační služby pro krizové řízení.
	V hlavním městě Praze je od roku 1999  v provozu Městský radiový systém, který je schopen zajistit nezávisle na službách veřejných operátorů telekomunikační služby pro orgány krizového řízení.
	Pro zvýšení kapacity a využitelnosti Městského rádiového systému pro krizové řízení při vzniku mimořádných událostí a vyhlášení krizových situací se navrhuje pokračovat v rozšiřování infrastruktury MRS. Po dobu konání summitu NATO bude pro zabezpečení organizačních opatření využito stávající zařízení MRS a  firma Motorola vybuduje na území hl. m. Prahy 5 základnových stanic TETRA pro posílení jeho kapacity.Po ukončení summitu NATO je možnost toto zařízení odkoupit za částku 50 – 60 % nákupní ceny ( cca 18 mil. Kč). 
	Toto řešení by zajistilo telekomunikační spojení pro činnost orgánů krizového řízení    hl. m. Prahy bez ohledu na stav sítí veřejných operátorů. Současně by byl systém MRS využíván MP HMP, DP HMP, TSK apod. pro řízení běžné činnosti. Tím by byla trvale ověřována provozuschopnost systému a uvedené organizace by nemusely nakupovat tyto  specifické služby u poskytovatelů veřejných telekomunikačních sítí.	 
Autonomní systém varování a vyrozumění obyvatelstva hl. m. Prahy se osvědčil zejména při informování obyvatelstva o evakuaci. Hlavní předností byla zejména jeho nezávislost na dodávkách el.energie z centrálních zdrojů, dodávky el. energie byly z bezpečnostních důvodů vypnuty.
Pro další zvýšení účinnosti tohoto autonomního systému se navrhuje provést v co nejkratší době upgrade řídícího SW systému varování a  pokračovat ve výstavbě elektronických sirén ( s možností hlasového vstupu) pro zlepšení srozumitelnosti pokynů orgánů krizového řízení vzhledem k rozšíření oblasti ohrožené povodněmi.

Stav hladiny: Vltava – Malá Chuchle, Berounka – Beroun

Datum	Čas	Výška hladiny (v cm)	Průtok (v m3.s-1)	
		Vltava	Berounka	Vltava	Berounka	
10. 8. 2002	08:00 h	288	280	1430	260	
	15:00 h	260	262	1210	228	
	20:00 h	263	249	1160	205	
11. 8. 2002	08:00 h	243	216	1080	149	
	15:00 h	246	202	1100	132	
	18:00 h	260	200	1240	128	
	22:00 h	280	199	1370	124	
12. 8. 2002	07:00 h	290	212	1450	143	
	13:00 h	300	268	1540	282	
	17:00 h	322	311	1640	320	
	18:00 h	324	311	1650	320	
	20:00 h	331	344	1680	407	
	22:00 h	334	393	1800	534	
	24:00 h	376	429	1910	645	
13. 8.2002	02:00 h	402	462	2030	751	
	04:00 h	410	494	2070	862	
	06:00 h	427	530	2130	990	
	10:00 h	470	605	3160	1301	
	12:00 h	500	647	3490	1496	
	14:00 h	545	650	4010	1568	
	16:00 h	585	712	4500	1630	
	21:00 h	665	783	4830	1774	
14. 8. 2002	02:00 h	715	795			
	04:00 h	746	779			
	07:00 h	768	770			
	09:00 h	771	764			
	10:00 h	773	746			
	11:00 h	785	736			
	15:00 h	780	670			
	16:00 h	774	656			
	17:00 h	769	642			
	18:00 h	766	629			
	20:00 h	758	601			
15. 8. 2002	06:00 h	667	486			
	07:00 h	654	478			
	09:00 h	628	465			
	10:00 h	618	448			
	12:00 h	597	445			
	14:00 h	577	436			
	16:00 h	558	424			
	17:00 h	547	418			
	22:00 h	522	393			
16. 8. 2002	06:00 h	468	357			
	16:00 h	425	339			
	23:00 h	378	323			
17. 8. 2002	01:00 h	378	318	2220	346	
	07:00 h	370	306	2140	319	
	10:00 h	369	303	2130	312	
	13:00 h	350	298	1960	301	
	15:00 h	325	296	1740	297	
18. 8. 2002	08:00 h	283	271	1390	246	
	09:00 h	262	271	1230	246	
	21:00 h	259	251	1200	208