Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1054 ze dne 2. 7. 2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr “Obchodní a společenské centrum Praha – Pankrác, u křižovatky ulic Na Pankráci a Hvězdova, Praha 4” 

Jak uvádělo hlavní město Praha již ve svém vyjádření k prvnímu podání na posouzení dokumentace EIA pro OSC Pankrác na podzim loňského roku, byl centrální prostor Pankrácké pláně vždy považován za jedno z budoucích celoměstských center, v platném ÚPn sídelního útvaru hl. m. Prahy mu byla stanovena funkce smíšeného území městského jádra s přednostním využitím pro obchod a služby. Předložená dokumentace hodnotící vliv na životní prostředí se nezabývá Pankráckou plání jako jedním celkem, ale pouze objektem Obchodně společenského centra Praha – Pankrác. Přístup, kdy jsou jednotlivé objekty nějakého většího logického územního celku hodnoceny z hlediska svého vlivu na životní prostředí samostatně považuje hlavní město Praha za nevhodný a vlastně v rozporu se smyslem procesu EIA, protože pak nedojde k objektivnímu zhodnocení celé kapacity území. Hlavní město Praha si je ale vědomo, že tento způsob hodnocení není v rozporu se zákonem 244/1992 Sb. 

Z urbanistického hlediska, konkrétně z hlediska funkční náplně, je předložený záměr dostavby Pankrácké pláně v souladu s platným územním plánem hlavního města Prahy, prostoru byla určena funkční náplň smíšeného území městského jádra SMJ. Území dosud degradované bude realizací záměru urbanizováno a kultivováno ve smyslu koncepce ÚPn. V území vzniknou nové pracovní příležitosti, které mohou být využívány obyvateli okolních sídlišť a celé Prahy 4.  Z hlediska organizace veřejného prostoru ale předložené řešení Centrálního náměstí nesplňuje zcela představy hlavního města Prahy. Stále přetrvává námitka k charakteru pěšího propojení Kotorské ulice s Centrálním náměstím. I když jsou požadavky na pěší propojení formálně naplněny, nelze nahrazovat veřejnou ulici obchodní pasáží, jejich funkce jsou odlišné, není naplněn požadavek na velikost veřejného prostoru. 

Navržené sportovní aktivity jsou převážně komerčního charakteru, budou sloužit pro zaměstnance centra a pro sportovní vyžití obyvatel velký význam mít nebudou.

Hlavní město upozorňuje, že je nutno dořešit přímé napojení na budoucí společnou stanici metra trasy C a ID, která je plánována v ploše budoucího obchodního centra.

Hlavní město doporučuje větší pestrost v architektonickém výrazu stavby - použití více druhů materiálu na fasádách.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky:

Navrhované úpravy komunikační sítě v prostoru Pankrácké pláně vykazují provozně-technické nedostatky, které byly s četnými připomínkami analyzovány v rámci vyjádření k US Dostavba Pankrácké pláně. V této souvislosti upozorňujeme na riziko, že závažnost připomínek k technickému řešení komunikačních úprav na Pankrácké pláni, které nebylo možné analyzovat v rámci dokumentace EIA, resp. jejich případné zohlednění může vyvolat úpravy výhledového komunikačního řešení v zájmovém území. Tato skutečnost by mohla ovlivnit velikost předpokládaného automobilového zatížení mezikřižovatkových úseků komunikační sítě i  rozložení dopravního zatížení v prostoru kritických křižovatek. 

Předložená dokumentace opět nezohlednila připomínku hlavního města k předcházející dokumentaci EIA týkající se zachování parametrů stávajícího středního dělicího pásu vozovky v ulici Na Pankráci, který dříve sloužil pro tramvajový provoz. Pokud je třeba z důvodu nové výstavby na Pankrácké pláni zvýšit kapacitu například křižovatky Na Pankráci - Hvězdova, je nutné úpravu křižovatky v ulici Na Pankráci navrhnout tak, aby  předmětný stávající střední dělicí pás ve jmenované ulici byl do výhledu ve svých parametrech zachován. Jestliže se zpracovatel dokumentace EIA v této souvislosti odvolává na dohodu s URM, je třeba doložit zápis či potvrzený záznam z jednání, kdy a za jakých podmínek k dohodě došlo.

Hlavní město Praha konstatuje, že v dokumentaci je pouze v textu popisována situace a předpoklady, za jakých by bylo možné řešit výhledové uspořádání ul. Na Pankráci v případě obnovení tramvajového provozu v předmětném úseku komunikace. Z uvedených skutečností (na str. 24 a 27 textové části základní dokumentace EIA) je zřejmé, že daná problematika není dostatečně dořešena a doložena. (Např. v odst. d) na str. 27 je uvedeno: “V rámci řešení připojovacích pruhů křižovatky byla prověřena možnost výhledového umístění tramvaje do původního tělesa. Umístění tramvajového tělesa je reálné za předpokladu rozšíření komunikace na obou stranách ulice o jeden pruh. Autobusová stání jsou řešena v rámci rozšířené vozovky.”) Je nelogické, aby investor realizoval úpravy křižovatky ulic Na Pankráci a Hvězdova na úkor stávajícího nefunkčního tramvajového pásu, které by musely být eventuelně v budoucnu z veřejných zdrojů znovu rekonstruovány, když je možné (jak uvádí zpracovatel dokumentace) za určitých předpokladů realizovat výhledové řešení se zachováním tramvajového tělesa. 

Není zohledněna připomínka hl. města k předchozí dokumentaci EIA požadující kapacitní posouzení kritických křižovatek pro všechny posuzované časové horizonty a provozní etapy. S poukazem na závažné technické nedostatky v návrhu výhledového uspořádání komunikační sítě Pankrácké pláně, které vyplynuly z US Dostavba Pankrácké pláně, musí dopravně - inženýrskému posouzení předcházet stabilizace výhledového komunikačního řešení v předmětném území.

Dokumentace postrádá bližší údaje týkající se řešení redukovaných nároků nástupních a výstupních stání pro vnější autobusovou dopravu.

Na str. 23 textové části základní dokumentace EIA je uvedeno: “Významným počinem I. etapy dopravního řešení je rozšíření západní části Hvězdovy ulice na směrově rozdělený čtyřproud se středním dělícím pásem.” Ve stejné kapitole je zároveň následně uvedeno: “Jednopruhové vjezdy do kruhových křižovatek umožňují vyčlenění druhého pruhu v ulicích Pujmanové a Hvězdova pro parkování vozidel. V jižní části ulice Hvězdova je jižní pruh určen pro zařazování a vyřazování vozidel odbočujících do jednotlivých objektů.” Kromě terminologických nepřesností konstatujeme vzájemný rozpor v uvedených výrocích, který je třeba odstranit.

Na str. 25 textové části základní dokumentace EIA je uvedeno: “Bypass je navržen jako obslužná komunikace s návrhovou rychlostí 50 km/hod.” K tomu uvádíme, že navržený bypass plní krom jiného funkci křižovatkové větve pro dopravní vztah 5. května - Na strži. Musí být proto sběrnou (nikoliv obslužnou) komunikací a tomu musí odpovídat jeho parametry a způsob napojení. 

V rozptylové studii uvedené tabulky v příloze č. 2 (Analýza předpokládaného dopravního zatížení z dopravy od nově navrhovaných aktivit na Pankrácké pláni) neumožňují ověřit některé použité údaje. Dokumentaci je proto třeba doplnit o informace, jakým způsobem byla stanovena předpokládaná obrátkovost parkovacích stání (s přesností na dvě desetinná místa). V těchto tabulkách uvedený obrat se v některých případech liší od údajů UDI v doložených kartogramech (viz např. rozsah zdrojové a cílové dopravy pro budovy D a B1 v časovém horizontu roku 2005).

Z doložených výhledových intenzit automobilové dopravy  (r. 2010) v oblasti Pankrácké pláně, které zohledňují veškerou uvažovanou zástavbu dle dosud neprojednané  architektonicko - urbanistické studie, (intenzity zpracoval Ústav dopravního inženýrství), vyplývá přitížení komunikační sítě oproti předpokládanému oficiálnímu výhledovému zatížení, zpracovanému ve vazbě na platný ÚPn hl. m. Prahy. Ke zvýšení automobilového zatížení na komunikační síti oproti předpokladům ÚPn hl. m. Prahy by došlo nejen v prostoru Pankráce, ale i v širším území. Upozorňujeme zpracovatele posudku dokumentace EIA, aby zvážil, zda bude nutné tuto skutečnost analyzovat v širších souvislostech. 

Z hlediska ochrany přírody, krajiny a městské zeleně lze konstatovat, že platí v podstatě předchozí stanovisko hlavního města Prahy z října roku 2001 – umístění centra ve zvoleném prostoru je možné. Jde o území bez významnějších přírodních hodnot a likvidovaná zeleň je většinou nižší kvality. 

Ve funkční  ploše označované jako smíšené území městského jádra SMJ – I3 je vymezena  parkově upravená plocha vyjádřená v platném ÚPn hl. m. Prahy značkou  PP. Hlavní město Praha doporučuje vyřešit její převedení do monofunkční plochy zeleně  -  parkové plochy tak, aby umístění navržené polohy vycházelo ze souhlasu všech vlastníků, kteří mají ve funkční ploše  SMJ – I3 své parcely. Nelze akceptovat její  přesunutí na pozemky, které nejsou v zájmovém území žadatele. 

Při výpočtu koeficientu zeleně ve funkční ploše SMJ - I3 ve vazbě na počet nadzemních podlaží je hlavním negativem skutečnost, že se zeleň přesouvá z rostlého terénu  na střešní konstrukci a pokud dochází k výsadbě zeleně na rostlém terénu, je realizována formou stromořadí ve zpevněném povrchu. V komentáři k řešení zeleně (str. 78 Základní dokumentace) je použit výraz “vzrostlé stromy na rostlém terénu ve zpevněných plochách”. Není  jasné, zda jde o rostlý terén, či zpevněné plochy, a zda byly tyto stromy správně započítány do koeficientu zeleně KZ.

Hlavní město Praha nedoporučuje realizaci ploch střešní zeleně  s mocností vegetačního souvrství větší než 60 cm v  rozsahu navrženém v dokumentaci. Toto stanovisko se zakládá na skutečnosti, že dokumentace nepředpokládá  aktivní využívání těchto ploch. Hlavní město Praha doporučuje zvážit  část ploch zeleně navrhnout  pouze  extenzivní  formou, která není na údržbu  tak  náročná. 

Z hlediska ochrany zemědělské půdy se předmětná lokalita nachází uvnitř současně zastavěného území a pozemky dotčené výstavbou nejsou součástí zemědělského půdního fondu, v katastru nemovitostí jsou vedeny jako staveniště, jiné plochy a zastavěné plochy.

Z hlediska ochrany ZPF je uvedený záměr v souladu s ÚPn a neznamená žádný negativní vliv.

Z akustického hlediska nejsou k předložené dokumentaci zásadní připomínky. Výpočet hluku z výstavby doporučujeme v realizačním termínu kontrolovat měřením, jelikož použitá stavební technologie se může v průběhu realizace změnit.

Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace obsahuje studii znečištění ovzduší vypracovanou podle metodiky SYMOS, ze které vyplývá, že průměrný roční imisní limit pro oxid dusičitý je na magistrále překročen ve všech pěti vývojových variantách. K překračování limitů bude docházet také na sjezdu z magistrály do Hvězdovy, Doudlebské a Pikrtovy ulice u přilehlých obytných domů.
 
Zpracovatel dokumentace předpokládá, že bez realizace dopravních obchvatů bude k překračování imisních limitů docházet i v roce 2010, i když se ve studii  paradoxně konstatuje, že příspěvky  emisí z provozu  OSC nepovedou k překročení imisních limitů. 

Studie je doplněna o vyhodnocení vlivu   krátkodobých imisních koncentrací a o analýzu proudění vzduchu kolem výškových budov. Prouděním vzduchu kolem výškových budov vznikají tzv. úplavy, ve kterých se koncentrují škodliviny v ovzduší. Vzhledem k poloze OSC a jeho relativně malé výšce lze za stávající konfigurace zástavby konstatovat, že se budova OSC  nachází téměř vždy mimo úplavy od výškových budov a nevytváří další úplavy, které by zasahovali do nejbližší obytné zástavby 

Problematiku odpadového hospodářství dokumentace zpracovává uspokojivě a v dostatečné šíři, je zdůrazněna nutnost třídění a využívání odpadů s cílem minimalizovat jejich skládkování.  Dokumentace postrádá v tomto smyslu pouze návrh využití výkopové zeminy a demoličních odpadů, pokud je nelze využít k terénním úpravám přímo  na místě, bylo by vhodné nabídnout je za tímto účelem jiným subjektům a uložit na skládku pouze tu část, pro kterou nebude možné nalézt jiné využití.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována kvalitně, v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. 

Předložená dokumentace obsahuje v dostatečném rozsahu i kvalitě zpracované posouzení geologických, hydrogeologických i inženýrskogeologických poměrů předmětné lokality ve vztahu k projektované stavbě. Realizací záměru nedojde k narušení hydrogeologických poměrů zájmového území.

Z hlediska ložiskové ochrany lokalita nezasahuje do žádného evidovaného ložiska nerostných surovin, dobývacího prostoru ani chráněného ložiskového území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky. 

Z hlediska zásobování vodou neovlivňuje navržené řešení negativně životní prostředí.  Roční potřeba vody pro přímé využití a závlahu zeleně v Obchodně společenském centru bude činit 70359 m3/rok. Řešení je v souladu s koncepcí zásobování vodou formulovanou v platném Územním plánu hl. m. Prahy.

Z hlediska odkanalizování a vodních toků se navrhované Obchodně společenské centrum Praha – Pankrác se nachází na Pankrácké pláni na rozhraní povodí Vltavy a Botiče. Oba tyto toky jsou od navrhované stavby poměrně vzdálené. Na Pankrácké pláni ani v těsném okolí se nenacházejí žádné vodoteče. 

Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do jednotné kanalizační sítě zaústěné do Ústřední čistírny odpadních vod. Vlivem zvýšení výměry zpevněných ploch dojde k nárůstu množství dešťových vod na hodnotu 392,0 l/s. Odvedení dešťových vod ze střech a zpevněných ploch Obchodně společenského centra Praha – Pankrác bude rovněž napojeno do jednotné kanalizace veřejné sítě hl. města Prahy. Vody budou napojeny na stávající kanalizaci v ul. Hvězdova, novou stoku mezi objektem ”D” a stávajícím objektem Motokovu. Dešťové vody budou před zaústěním do veřejné kanalizace retenovány v navrhované retenční nádrži. 

Nebezpečí úniku ropných látek z pojezdu a stání aut z parkovišť (nezastřešené nejvyšší patro nadzemních garáží) je eliminováno předčištěním v odlučovačích ropných látek umístěných na svodech dešťové kanalizace. Z restauračních provozů budou odpadní vody svedeny přes lapače tuku. 

Zájmové území pro výstavbu obchodně společenského centra Praha – Pankrác spadá do pásma hygienické ochrany 2. stupně vodárny Podolí. Do prostoru navrhované stavby zasahují ochranná pásma inženýrských sítí vodovodu a kanalizace, která je třeba respektovat.

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření (před zaústěním odpadních vod z restaurací předčistit tyto vody v lapači tuků na hodnoty odpovídající kanalizačnímu řádu hl. města Prahy, před zaústěním dešťových vod z ploch, kde může dojít k jejich kontaminaci, považujeme za vhodné využití odlučovačů ropných látek a z hlediska kapacity navazujících stok je nutno vybudovat podzemní retenční nádrž). 

Z hlediska zásobování teplem souhlasí hlavní město Praha s navrženým způsobem zásobování teplem objektu OSC ze soustavy CZT. 

Přeložky hlavních tepelných napaječů TN západ 2 x DN 500 a TN Pankrác II 2 x DN 350 vyvolané realizací objektu a místo napojení OSC je nutno projednat s provozovatelem tepelných sítí Pražskou teplárenskou, a.s.

Z hlediska zásobování nadřazených plynovodních sítí nemá hlavní město Praha k dokumentaci připomínky. Záměr není v rozporu s platným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí v přilehlém okolí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vod. Případné napojení je nutno projednat s provozovatelem PP a.s.

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou k předložené dokumentaci připomínky. Záměr není v rozporu es schváleným ÚPn hl. m. Prahy. 

Z hlediska telekomunikací nejsou připomínky. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy.

Po seznámení s předloženou dokumentací hlavní město Praha souhlasí s předloženým záměrem. Hlavní město Praha trvá na dořešení otázek formulovaných ve vyjádření a splnění všech opatření, která jsou uvedena na konci souhrnné zprávy předložené dokumentace EIA. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy.

Hlavnímu městu se jedná zejména o:
-	dořešení veřejného prostranství a pěšího propojení,
-	dořešení veřejných ploch zeleně,
-	zachování středního dělícího pásu v ulici Na Pankráci,
-	kapacitní posouzení kritických křižovatek pro všechny posuzované časové horizonty a provozní etapy,
-	řešení redukovaných nároků nástupních a výstupních stání pro vnější autobusovou dopravu,
-	vyřešit rozpory v dokumentaci ohledně dopravního uspořádání v Hvězdově ulici, 
-	doplnění informací o způsobu stanovení předpokládané obrátkovosti parkovacích stání,
-	vysvětlení rozdílů (navýšení) v zatížení komunikační sítě oproti ÚPn,
-	dořešení přímého napojení na budoucí společnou stanici metra trasy C a ID, která je plánována v ploše budoucího obchodního centra.