Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 0314 ze dne 12. 3. 2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr Centrum Praha Jih - Chodov

Z hlediska urbanistické koncepce je výstavba multifunkčního komplexu svojí funkční skladbou v souladu s navrhovaným funkčním využitím dle platného Územního plánu hlavního města Prahy. Kapacity obchodních ploch jsou více než 40 000 m2 prodejních ploch, což odpovídá centru s celoměstským významem. Navrhovaná míra zastavění je vysoká a  takto intenzivní využití přinese i velké zatížení území.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 

Navržené centrum Praha Jih – Chodov bude indukovat značné množství automobilové dopravy (po dokončení se předpokládá obousměrný počet jízd v pracovních dnech v rozsahu 29 100 za den). Takový nárůst automobilového zatížení v dané lokalitě je nutné doložit dopravně-inženýrským průkazem provozuschopnosti komunikační sítě v přilehlém území Jižního Města, zejména v kritických místech – na úrovňových křižovatkách a v průpletových úsecích, a to nejen v době uvedení areálu do provozu, ale i pro časový horizont roku 2010, a to na základě oficielních dopravně-inženýrských údajů.

Návrh dopravního řešení vykazuje nedostatky, které je třeba odstranit. Přímé napojení areálu na ulici 5. května je provozně značně komplikované a nepřehledné. Navržená úprava napojení tzv. Spořilovské spojky  na ulici Brněnskou (dálnici D 1 ve směru na Brno) znehodnocuje systémové napojení dvou nadřazených celoměstsky významných komunikací vzniklým vynuceným průpletovým úsekem s diametrálně rozdílnými parametry vozovek komunikací a ramp, které tento průpletový úsek vymezují. S ohledem na výhledové automobilové zatížení (se kterým počítá platný ÚPn hl. m. Prahy) ve vztahu Spořilovská spojka – ul. Brněnská (D1) směr Brno a návrhové parametry komunikací lze vážně pochybovat o provozuschopnosti uvedeného průpletového úseku komunikace.  Je třeba zajistit, aby vozidla  ze Spořilovské spojky na ulici Brněnskou ve směru na jih (tj.na Brno) se neproplétala s vozidly návštěvníků obchodního centra, která sem budou směřovat od centra hlavního města z ulice 5. května.

Výjezd z areálu na navrženou paralelní vozovku s ul.5.května (tj. prakticky na Spořilovskou spojku) musí být, s ohledem na její funkční zatřídění, zajištěn přes připojovací pruhy.

Velkou pozornost bude třeba věnovat provozuschopnosti ulice Pod Chodovem včetně křižovatky ulic Pod Chodovem – Turkova – Mírového hnutí. Založení nových úrovňových křižovatek na této komunikaci může vyvolat provozní problémy a snížit kapacitu předmětné komunikace.

Předložená dokumentace obsahuje mimořádně detailní rozsah dopravně-inženýrských údajů zpracovaných v tabulkové formě, která je obtížně posouditelná. Doporučujeme proto pro lepší orientaci a přehlednost dokumentaci doplnit o grafické přílohy podrobných kartogramů zatížení komunikační sítě. 

Předpokládaný vyvolaný rozsah zdrojové a cílové dopravy je enormní, požadujeme proto  hledat řešení vedoucí ke snížení nároků na individuální automobilovou dopravu (i za cenu omezení rozsahu záměru) zejména proto, že lokalita má velmi dobré vazby na městskou hromadnou dopravu (včetně přímé vazby na stanici metra). Navrhované centrum Chodov je na přirozených trasách místních obyvatel mezi bydlištěm a pracovištěm, lze tedy očekávat značný podíl návštěvníků, kteří budou využívat k návštěvě obchodního centra Chodov MHD, což je velmi pozitivní.

V další fázi je třeba věnovat velkou pozornost zlepšení kvality pěších vazeb a jejich pokud možno bezkolizní křížení s individuální automobilovou dopravou. V této souvislosti je třeba např. v případě založení nového mostu nad ulicí Pod Chodovem počítat též s chodníkem šířky 3 m, který by umožnil v budoucnu vazbu na komunikace pro pěší v prostoru severněji založeného protihlukového valu, které mají v širších souvislostech vyhlídkový charakter.

V předmětné lokalitě v sousedství stanice metra Chodov je třeba počítat s částí garážové  kapacity pro parkoviště systému P + R.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je možno předložený záměr v zásadě akceptovat. Dotčené území je totiž již negativně narušeno předchozí činností člověka (navážky, stavební aktivity), takže se zde nezachovaly žádné přírodní či krajinné hodnoty. V sousedství se navíc nachází vysokopodlažní zástavba sídlištního typu a komunikace nadřazeného významu.

Z botanického průzkumu vyplývá přítomnost menšího počtu kvalitních a perspektivních dřevin v území. Tyto dřeviny by měly být v maximálně možné míře zachovány a zapojeny do navržených sadových úprav. Platí to především pro dlouhověké dřeviny jako jsou např. duby apod.

Z hlediska městské zeleně je nutno dořešit napojení parkoviště  východně od Roztylské ulice přes monofunkční plochu zeleně historické zahrady a parky, parky a parkově upravené plochy – PP, které je v současném řešení v rozporu s Územním plánem hl. m. Prahy. Dle výkresu ÚPn hl. m. Prahy č. 31 “Podrobné členění ploch zeleně” se jedná o park, pro který vyhláškou č. 32/1999 k závazné části ÚPn ve znění pozdějších předpisů není ani jako výjimečně  přípustné funkční využití umožněno umístění vozidlové komunikace. Dopravní řešení je nutné přeřešit tak, aby parkoviště bylo přístupné přes jinou funkční plochu. 

Za nadbytečné lze považovat dokladování průměrné míry využití území průřezem přes všechny funkční plochy, protože je to údaj, u kterého nelze nijak posoudit soulad s územním plánem.  Nutno konstatovat, že při rozsahu řešeného území cca 16,31 ha by bylo vhodné podíl zeleně 22,1% ještě navýšit.

Koeficient zeleně ve vazbě na počet nadzemních podlaží je pro funkční plochy dodržen.  Vzhledem k velikosti území se při poměrně velké zastavěnosti,  podílu zpevněných ploch a nízkém počtu nadzemních podlaží, podíl zeleně dostává  k minimálním hodnotám, které jsou územním plánem umožněny.  Řešení nepřispívá k vyváženosti území, optimálnímu podílu zpevněných ploch,  zastavěných ploch a ploch zeleně a bylo by vhodné podíl zeleně zvýšit. 

Hlavní město Praha doporučuje zohlednit stávající stromy do koncepce území a nechovat se k němu jako k území, které je bez vegetace. 

Z hlediska ochrany zemědělské půdy se předmětná lokalita nachází uvnitř současně zastavěného území. Pozemky dotčené výstavbou nejsou součástí zemědělského půdního fondu (ZPF), jsou překryty antropogenními navážkami, humosní vrstva na nich často chybí.

Z hlediska ochrany ZPF je uvedený záměr v souladu s platným ÚPn hlavního města Prahy a neznamená žádný negativní vliv. Pravděpodobnost kontaminace a eroze půdy po realizaci je minimální.

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu a závěry v ní uvedené lze akceptovat.

Z akustického hlediska předložené hodnocení vlivů na životní prostředí uvádí, že u nejbližší obytné zástavby (ul. Petýrkova a objekty za poliklinikou) dojde ke zvýšení hlukových hladin, a to jak při výstavbě, tak i za budoucího provozu. Zvýšení akustické zátěže bude způsobeno nárůstem dopravy v této lokalitě. 

Běžná protihluková opatření, jako například protihlukové bariéry, není možno realizovat s ohledem na výšku panelových objektů. Návrh, že bude pouze u vybraných objektů zvýšena neprůzvučnost oken neřeší venkovní hladiny hluku před fasádami a jednoznačně dojde ke zhoršení hlukového klima v okolí obytných domů. I ve vlastním areálu (v části A) je navrhována obytná funkce, která bude rovněž z hlediska hodnot venkovního hlukového zatížení problematická. 

Předložené materiály jsou zpracovány z akustického hlediska dobře, ale z důvodu ochrany před negativními účinky hluku lze uvedený záměr v této lokalitě označit za problematický.

Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace obsahuje rozptylovou studii a studii o  provětrávání a přirozené ventilaci území prostoru stavby a jejího okolí. Studie o provětrávání a přirozené ventilaci konstatuje, že charakter navržené zástavby nezasáhne negativně do relativně výhodných podmínek provětrávání  území. 

V rozptylové studii zpracovatel konstatuje, že na referenčních bodech umístěných na obytných budovách,  pro  které byly stanoveny koncentrace škodlivých látek NOx a benzenu, nedochází ani v současnosti k překračování dlouhodobých a krátkodobých limitů. Výjimku tvoří rodinné domy ležících východně od dálnice D1, u kterých dochází k překračování hygienických limitů v současnosti a bude docházet i ve výhledu r. 2007 a 2010. Pro toto území je nutno požadovat zavedení nápravných opatření. 

Podle výsledků rozptylové studie s výhledem na r. 2010 se imisní situace v zájmovém území nebude zhoršovat vzhledem ke snižování emisních faktorů, i když bude docházet ke zvyšování dopravní zátěže. Toto konstatování je značně optimistické a předpokládá rozsáhlou obměnu vozového parku v ČR, což je  na našem území  obtížně dosažitelné.

Z hlediska nakládání s odpady je dokumentace zpracována uspokojivě, hodnotí vliv odpadů na životní prostředí vznikajících jak při  stavbě, tak následně v průběhu provozu centra. Dokumentace uvádí i bilanci zemin při terénních úpravách. Pozitivně lze hodnotit zejména snahu o recyklaci či jiné využití odpadů s cílem minimalizovat množství odpadů ukládaných na skládku a  dále též návrh zpracovat program odpadového hospodářství i v případě, že v době realizace stavby nebude legislativou požadován.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je předložená dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu. 

V kapitole C.II.A.2. “Voda”  je zhodnocen výskyt podzemní vody ve vazbě na  geologickou stavbu lokality včetně tabulky s údaji o hladině podzemní vody v průzkumných vrtech a ve studni. V kapitole C.II.A.4.  jsou podrobně  popsány   geologické a hydrogeologické poměry. 

Z hlediska surovinových zdrojů  nejsou v zájmovém území registrována žádná ložiska nerostných surovin,  dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí žádné geologické  památky. 

Navrhovaná výstavba  nevyvolá  podstatné změny v  hydrogeologickém režimu. V dalším stupni projektové dokumentace je nutno realizovat podrobné zhodnocení radonového rizika.

Z hlediska zásobování vodou neovlivňuje navržené řešení negativním způsobem životní prostředí. Zaokruhovaný vodovodní řad DN 200 bude napojen na hlavní vodovodní řad DN 400, který prochází podél jižního okraje staveniště. Distribuci vody pro hasicí zařízení bude zajišťovat vodovodní přípojka DN 250, napojená na čerpací stanici požární vody s požárními nádržemi. Roční spotřeba vody v lokalitě bude činit 262 233 m3/rok.

Z hlediska odkanalizování a vodních toků leží navrhovaný záměr na rozhraní povodí Chodoveckého, Roztylského a Košíkovského potoka. Tyto toky jsou od navrhované stavby poměrně vzdálené. V těsném okolí se nachází bezejmenný přítok Kunratického potoka, ale vzhledem ke sklonu povrchu není tato vodoteč výstavbou areálu ovlivněna. Území spadá do druhého stupně ochranného pásma vodárny Podolí. 

Návrh odkanalizování bude respektovat stávající oddílný kanalizační systém. Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do oddílné kanalizační sítě v areálu, zaústěné do stávající stoky splaškové kanalizace DN 400 v Roztylské ulici. Tato stoka je zaústěna do nadřazeného kanalizačního sběrače Jižní Město (CXIIa), kterým jsou odpadní vody odváděny do centrálního kanalizačního systému a do Ústřední čistírny odpadních vod na Trojském ostrově. Odpadní vody z kuchyňských provozů budou čištěny v lapačích tuků na hodnoty předepsané kanalizačním řádem. Celkové průměrné denní množství splaškových vod po výstavbě centra bude celkem 692,42 m3/den. 

Dešťové vody z navrhovaného areálu ”Centrum Praha Jih – Chodov” jsou svedeny do navrhovaných retenčních nádrží a dále stávajícími dešťovými stokami vedenými ulicemi Roztylská a Pod Chodovem zaústěny až do Chodoveckého potoka. Po projednání se správcem veřejné kanalizace hl. m. Prahy Pražská vodohospodářská společnost a. s. byl stanoven maximální dešťový odtok z areálu na 105 l/s. Po orientačním výpočtu bilancí dešťových vod byly navrženy dvě retenční nádrže objemu 780 m3 (492 a 288 m3 ). V dalším stupni projektové dokumentace je nutno zpracovat podrobnou bilanci dešťových vod, upřesnit potřebný objem retenčních nádrží a posoudit vliv vypouštěných dešťových vod jak na návaznou dešťovou kanalizace tak i na recipient - Chodovecký potok. Celkové roční množství dešťových vod 35 844 m3. Nebezpečí úniku ropných látek z pojezdu a stání nákladních aut na manipulačních plochách a parkovištích bude eliminováno předčištěním v odlučovačích ropných látek. 

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření v části C IV. 

Z hlediska zásobování teplem je navržené řešení ze systému CZT EMĚ – Třeboradice –Malešice - Jižní Město I., II. v souladu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy i s energetickou koncepcí pro tuto oblast. 

Při severní hranici řešeného území v ul.Pod Chodovem je situován stávající horkovodní napáječ Pražské teplárenské a. s. 2 x DN 500, podél východní hranice území při Brněnské ul. je ze šachty napáječe vedena odbočka 2 x DN 250 pro objekty Jižní Město II.- západ. Napojení nových objektů se předpokládá jednak ze řadu 2 x DN 500 ve stávající šachtě napáječe, jednak odbočkou z vedení 2 x DN 250. 

Předpokládaná přípojná hodnota nových výměníkových stanic  navrhované výstavby je cca 8 MW, potřeba chladu  13,8 MW. Vlastní napojení a případné přeložky stávajících tepelných vedení vyvolané výstavbou v řešeném území je nutno projednat s provozovatelem Pražskou teplárenskou a. s.  

Z hlediska zásobování zemním plynem bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Upozorňujeme, že při východním okraji řešeného území je veden vysokotlaký plynovod (DN 200), který je nutno respektovat v souladu se zákonem 458/2000 Sb. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Případné přeložky plynovodních sítí bude nutno projednat s provozovatelem - Pražskou plynárenskou a.s. 

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou připomínky. Upozorňujeme na nutnost respektování dvojvedení 110 kV Jih – Chodov včetně jeho ochranného pásma ve smyslu zákona č. 458/2000 Sb. Připomínáme, že zásobování bytových odběrů bude nutno zajistit z distribučních trafostanic - (v kapitole B.I.3. Elektrická energie je uváděno: Všechny trafostanice budou velkoodběratelské, včetně trafostanice pro byty). 

Z hlediska telekomunikací nejsou připomínky. Upozorňujeme, že se v území nacházejí kabelovody pro místní rozvoj telekomunikační sítě sídliště Jižní Město II.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha souhlasí se záměrem a požaduje dořešení výše uvedených připomínek. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy. 
Zejména se jedná o:
-	napojení parkovišť ve vztahu k závazným částem funkčního využití územního plánu hl. m. Prahy
-	dořešení dopravní obsluhy území
-	snížení nároků na individuální automobilovou dopravu
-	dořešení napojení na nadřazenou komunikační síť
-	zvýšení podílu zeleně v území