Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1389 ze dne 10.9.2002

Vyjádření hl. m. Prahy k “Dokumentaci” podle přílohy č. 4 zákona 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí pro záměr “Akademický a komerční komplex budov Dejvice – Center, Praha 6”

Z hlediska urbanistické koncepce hlavní město Praha konstatuje, že předložené  funkčního využití navrhovaného záměru  – SMJ (smíšené městského jádra) + ZVS (vysoké školy a vysokoškolské koleje) – je v souladu s platným územním plánem (ÚPn) hl. m. Prahy. Maximální rozsah obchodních ploch je podle vyhlášky č. 32/1999 Sb., o závazných částech územního plánu, sice omezen velikostí 15 000 m2, výjimečně přípustný je však rozsah až do 40 000 m2, což v tomto případě umožňují i zastavovací podmínky. Zde lze soulad předpokládat, hlavní město Praha ho však nemůže jednoznačně potvrdit, ale ani vyloučit, protože obchodní plochy jsou uvedeny v dokumentaci společně s plochami pasáží a celkem činí 49 492 m2, což překračuje stanovený limit. Z údajů nevyplývá, kolik je skutečně obchodních ploch bez pasáží. 

Míra využití území - koeficient K0 je stanoven na základě úpravy územního plánu v souladu se zastavovacími podmínkami. Hlavní město Praha konstatuje, že podle současně platné metodiky, která do výpočtu koeficientu podlažních ploch zahrnuje pouze nadzemní podlaží, je předepsaný koeficient podlažních ploch KPP = 3,2 dodržen, avšak rozsah celkových podlažních ploch je v rozporu se zastavovacími podmínkami (viz níže) a hlavní město Praha považuje celý záměr za předimenzovaný.

Hlavní město Praha konstatuje, že podle územního plánu patří lokalita mezi území se zvláštním režimem, pro které byly ještě před schválením územního plánu zpracovány zastavovací podmínky. Závazná a směrná část územního plánu je těmto podmínkám nadřazena, tzn. že především musí být splněny podmínky funkčního využití dle vyhlášky č. 32/1999 Sb., dále musí být dodržena směrná část, tj. míra využití území stanovená úpravou směrné části, předepisující maximální koeficient podlažních ploch KPP = 3,2 a minimální koeficient zeleně KZ = 0,15 a dále ostatní regulativy stanovené zastavovacími podmínkami, nejsou-li s výše zmíněnými regulativy v rozporu. 

Z hlediska souladu se zastavovacími podmínkami dochází v posuzované dokumentaci k nesouladu především v těchto bodech:

•	maximální kapacita - podle zastavovacích podmínek je max. kapacita 95 000 m2 celkových podlažních ploch, což předkládaná dokumentace výrazně převyšuje (plocha nadzemní části je celkem 95 809 m2 a podzemní části 80 000 m2, což je téměř dvojnásobek přípustné plochy).

•	počet nadzemních podlaží - v dokumentaci na str. 66 uváděné srovnání zásad regulace a úpravy směrné části územního plánu vychází z mylné interpretace projektanta. Údaj o počtu podlaží z tabulky míry využití území je pomocným informativním údajem pro výpočet koeficientu zeleně a koeficientu zastavěné plochy pro případy různé podlažnosti budovy. V metodice uvedený rozsah podlažnosti od 5 a méně podlaží po 10 a více podlaží v žádném případě neznamená, že ve všech lokalitách, kde je míra využití území stanovena indexem K, je možné umístit objekty o 10 a více podlažích. Výška objektu je jednoznačně dána zastavovacími podmínkami a to buď absolutními výškami nebo na max. 6 nadzemních podlaží. 

•	výškové regulace - do Vítězného náměstí je stanovena výšková regulace předepisující šikmou střechu s výškou hřebene VH 250 cm a výškou římsy VŘ 240,60 cm. Ustupující patro a rovná střecha se nedoporučovala vzhledem ke snaze o jednotné působení hmot obrácených do Vítězného náměstí. Řezy uvedené v dokumentaci dokládají do Vítězného náměstí pultovou střechu, což však neodpovídá hmotovému řešení nastíněnému v axonometrickém pohledu, kde jsou jednoznačně zřetelná dvě ustupující patra. 

•	pasáž v ose Technické ulice  - tento prvek je sice formálně dodržen, jeho šířka je však nedostatečná a nezajišťuje volně prostupný parter objektu ve směru hlavních pěších tahů mezi náměstím a areálem vysokých škol. Také propojení Evropské ulice Jugoslávských partyzánů, tak jak je požadují zastavovací podmínky, není uspokojujícím způsobem vyřešeno.

•	zajištění podmínek pro propojení podzemní části pasáží do Dejvické ulice -dispoziční řešení podzemích podlaží takové propojení nepředpokládá. 

•	celkové hmotové řešení - hlavní město Praha poznamenává, že hmotové řešení předkládané k úpravě územního plánu v roce 2001, se podstatně lišilo od nyní projednávaného řešení. Předkládaná dokumentace se odchyluje od principu Englovy blokové regulace, z níž by mělo každé řešení v tomto prostoru vycházet a na nějž by mělo soudobými prostředky navazovat. Neakceptovatelný je především ten fakt, že jako vůdčí princip hmotového řešení, na který předkládaný návrh navazuje, byla zvolena hřebínková zástavba aplikovaná na komplexu elektrofakulty, navíc s neúměrně převýšenou příčnou deskou. Vztah k celkové koncepci Vítězného náměstí je přiznán pouze “falešnou” kulisou sledující půlkruhový závěr náměstí. Hlavní město Praha považuje takové řešení pro nejvýznamnější prostor Dejvic za neadekvátní.

•	zeleň - z urbanistického hlediska je symetrické umístění souvislých ploch zeleně na rostlém terénu akceptovatelné, pokud splní požadavek na minimální podíl zeleně v území.  

Hlavní město Praha upozorňuje, že ve vyjádření hlavního města Prahy k oznámení byly požadovány podrobné funkční bilance, které nejsou předloženy, a dále posouzení dopadů stavby na obraz města, vztah navrhovaného řešení k prostorovým regulacím stanoveným pro dané území a způsob estetického ztvárnění ve vztahu k okolní zástavbě. Tyto požadavky nepovažuje hlavní město Praha za splněné a tak dále konstatuje, že předložená dokumentace neprokazuje uspokojujícím způsobem vhodnost posuzovaného záměru v dané lokalitě jak z hlediska kapacitního, tak objemového,  estetického i provozního, a to především z pohledu pěší prostupnosti území a řešení MHD. Hlavní město Praha proto požaduje takové úpravy dokumentace, které by záměr uvedly do souladu se základními (především výškovými) regulativy zastavovacích podmínek, prokázaly vhodnost hmotového řešení ve vztahu k dotvářenému prostoru, zajistily optimální provozní vztahy v území a redukovaly celkový objem stavby na přijatelnou míru. 

Z hlediska dopravy hlavní město Praha konstatuje, že problematika dopravy je zpracována nedostatečným způsobem, návrh vykazuje nedostatky, které je třeba vyřešit.

K předložené dokumentaci má hlavní město Praha následující připomínky:

•	V dokumentaci je nedostatečným způsobem doloženo dopravní řešení přilehlého území. Hlavní město Praha postrádá jasné vymezení zastávek autobusových linek MHD, včetně návrhu počtu nástupních a výstupních stání. V případě odstavných stání pro autobusy není zřejmé, zda v návrhu se počítá pouze s odstavnými stáními, která jsou vyjádřena na navrhované odstavné ploše uvnitř objektu či i s dalšími stáními na komunikacích. V této souvislosti hlavní město Praha upozorňuje na riziko patové situace z hlediska návrhu MHD a urbanistické koncepce, která požaduje odstranění autobusových stání z hrany Vítězného náměstí a jejich nové přijatelné umístění, za které však  uvažované situování těchto stání do Šolínovy ulice nelze považovat. Problematiku MHD je proto třeba jasně a vyhovujícím způsobem dořešit.

•	S ohledem na značný rozsah zdrojové a cílové dopravy, předpokládané změny v organizaci MHD požaduje hlavní město Praha dokumentaci též doplnit o dopravně - inženýrské posouzení křižovatek v sousedství navrhovaného objektu na základě oficiálních dopravně - inženýrských údajů pro období uvedení areálu do provozu a pro časový horizont r. 2010.

•	Součástí dopravního řešení přilehlého území musí byt vodorovné dopravní značení na místních komunikacích přilehlých k navrhovanému objektu. Pro detailní posouzení navrhovaných komunikačních úprav je třeba návrh dopravního řešení doložit na platném  polohopisu a výškopisu. 

•	Návrh není z hlediska dopravy v souladu s aktualizovanými zásadami regulace, které pro danou lokalitu zpracoval Útvar rozvoje hl. m. Prahy v r.1999.

•	Napojení navržené odstavné plochy pro autobusy na komunikační síť zkracuje nástupní hranu autobusových linek v ul. Evropské. Důsledky této skutečnosti  požaduje hlavní město Praha v návrhu MHD podrobněji analyzovat. Zdvojení výjezdu z odstavné plochy pro autobusy a zásobovací rampy navrhovaného objektu zakládá široké přerušení chodníku v ul. Šolínově (v situaci navržené úpravy obrubníkové hrany v daném místě navíc neodpovídají skutečné šířce obou vjezdů). 

•	Navržená poloha severního vjezdu do podzemních podlaží předmětného objektu “na střih” vůči napojení stávající obslužné komunikace do ul. Šolínovy je provozně nevhodná. Na str. 9 Přílohy č. 1 (Vlivy na ovzduší) je uvedeno, že “příjezd a výjezd osobních aut do garáží a vozidel zásobování bude možný pouze z jednosměrné ulici Šolínovy”. Z kartogramu vyjadřujícího vliv areálu na zatížení okolních komunikací (např. na obr. 3 dokumentace EIA) však vyplývá, že na části ul. Šolínovy se počítá s obousměrným provozním režimem. Tato nesrovnalost může mít značný vliv na rozložení dopravního zatížení v přilehlé komunikační síti, a tudíž i na negativní dopady individuální automobilové dopravy na okolní zástavbu.

•	Na str. 23 dokumentace EIA je uvedeno: “Posuzovaný záměr bude napojen na stávající komunikační síť zájmového území ulicí Šolínovou, do které jsou zaústěny dva vjezdy a výjezdy z podzemních parkovišť a jeden vjezd pro zásobování”. Z grafických příloh je však zřejmé, že vjezd pro návštěvníky do podzemních podlaží z ulici Šolínovy západně od křižovatky Jugoslávských partyzánů bude navíc využíván i pro výjezd zásobovacích vozidel, jak vyplývá z dispozičního řešení suterénů. Parametry tohoto výjezdu v místě napojení na ul. Šolínovu neodpovídají nárokům zásobovacích vozidel a povedou k využívání celé šířky vozovky předmětné komunikace s negativními provozními důsledky.

•	Nároky dopravy v klidu navrhovaného objektu jsou v dokumentaci uvedeny pouze výslednými kapacitami v podzemních garážích. Je třeba doložit podrobný výpočet nároků na dopravu v klidu dle platné vyhlášky č. 26/1999 Sb. hl. m. Prahy, o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl. m. Praze.

•	V kapitole 4 “Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu” (str. 23 - 24 dokumentace EIA) jsou uvedeny přibližné hodnoty obousměrného zatížení komunikací v přilehlém území. Není zřejmé, jakým způsobem byly uvedené přibližné hodnoty současného zatížení získány. MHMP - SURM má hodnoty zatížení komunikační sítě v r. 2000, hodnotami současného zatížení komunikační sítě nedisponuje. Na základě oficiálních hodnot zatížení komunikační sítě pro r. 2000, které má SURM k dispozici, však vyplývá, že některé hodnoty zatížení komunikační sítě se výrazně liší od hodnot zatížení, které jsou v předmětné kapitole dokumentace EIA jako hodnoty současného zatížení uvedeny.

•	Fáze výstavby je analyzována z hlediska dopravy pouze povrchně a do značné míry obecně. Rozsah staveništní dopravy se omezuje pouze na předpoklad 22 nákladních vozidel za hodinu pro fázi odvozu výkopové zeminy, ostatní staveništní doprava není analyzována vůbec. Nejsou analyzovány ani důsledky obecně uvažovaných změn zastávek MHD po dobu výstavby.

•	Na obr.1 dokumentace EIA jsou uvedeny hodnoty zatížení komunikační sítě v r. 2010 “bez spojky ul. Milady Horákové - Prašný most a na obr. 2 hodnoty zatížení komunikační sítě v r. 2010 “se spojkou ul. Milady Horákové – Prašný most”. Není uvedeno, kdy a kým byly tyto hodnoty zatížení komunikační sítě zpracovány a navíc není zřejmé, s jakou spojkou Milady Horákové - Prašný most se ve výpočtech uvažovalo. Aby bylo možné hodnoty zatížení vzájemně porovnat a posoudit, požaduje hlavní město Praha tyto kartogramy zatížení komunikační sítě o uvedenou spojku včetně jejího zatížení doplnit.

•	Uvedené hodnoty zdrojové a cílové dopravy navrhovaného objektu a její vliv na zatížení okolních komunikací dle obr. 3 dokumentace EIA požaduje hlavní město Praha doložit o podklady, na základě nichž byly tyto hodnoty stanoveny.

•	Na str. 28 dokumentace EIA je uvedeno: “Celkové počty osobních automobilů návštěvníků a uživatelů objektu a struktura doby parkování v podzemních garážích jsou uvedeny v tabulce B 10.” V tabulce B 10 na str. 28 však žádné takové hodnoty uvedeny nejsou. 

•	V příloze č. 1 (Vlivy na ovzduší) dokumentace EIA je na str. 8 tab. 6 Časová struktura parkování. Tuto tabulku je třeba doplnit o výchozí podklady, na základě nichž byly uvedené dopravně - inženýrské údaje v této tabulce stanoveny.

•	V příloze č. 2 (Akustická studie) je pro různé varianty uvedena řada hodnot zatížení komunikační sítě. Příslušné hodnoty uvedené v tabulkách č. 3 a 4 této přílohy se v některých úsecích výrazně liší od hodnot uvedených v kartogramech základní části dokumentace EIA.

•	V příloze č. 3 doložené kartogramy zatížení komunikační sítě, zpracované Ateliérem Promika, které byly zpracovatelům dokumentace EIA doručeny 10.7.2002, se opět zčásti liší od příslušných údajů v jiných částech dokumentace.

•	Z výše uvedených skutečností není zřejmé, s jakými hodnotami zatížení komunikační sítě dokumentace EIA pracovala. Pokud však hodnoty zatížení komunikační sítě uvedené v příloze č. 3 byly “vzhledem ke změnám koncepce napojení a některým drobným úpravám” zpracovatelům jednotlivých příloh dokumentace EIA poskytnuty jako poslední platná verze dopravně - inženýrských podkladů dne 10.7.2002, není jasné, jakým způsobem vzhledem k termínu odevzdání hotové dokumentace EIA (červenec 2002) s nimi bylo pracováno.

•	S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti hlavní město Praha uvádí, že dokumentace EIA musí být zpracována na základě aktuálních oficiálních dopravně - inženýrských údajů zatížení komunikační sítě pro všechny posuzované časové horizonty, které vydává Ústav dopravního inženýrství a MHMP-SURM. Dokumentaci EIA požaduje hlavní město Praha také doplnit o kopii předávacích dopisů s oficiálními údaji zatížení pro jednotlivé zátěžové stavy a časové horizonty, na základě nichž měly být předložené kartogramy zatížení, dále též v textu a tabulkách uvedené hodnoty zatížení zpracovány. 

Z hlediska ochrany přírody a krajiny  nejsou v posuzovaném území ani v nejbližším okolí žádné limity, které by omezovaly předkládaný záměr. Požadovaný dendrologický průzkum je doplněn v dostatečném rozsahu. Na jeho základě hlavní město Praha konstatuje, že by mělo být přesazeno optimálně možné množství dřevin na úkor počtu dřevin určených k pokácení (a to včetně jedinců v dendrologickém průzkumu označených i jako “podmíněně vhodné k přesazení individuálním postupem”). Kácené dřeviny je nutné nahradit v minimálně stejném počtu novými výsadbami.

Z hlediska městské zeleně hlavní město Praha konstatuje, že předložená  dokumentace na základě uvedených hodnot splňuje míru využití území  K0 stanovenou ÚPn s koeficientem zeleně  KZ = 0,1. Zároveň  splňuje  i  podmínku   stanovenou  zastavovacími  podmínkami  KZ = 0,15. Při orientačním ověření uvedených číselných hodnot pro výpočet koeficientu zeleně je obtížné se orientovat v grafickém vymezení ploch střešní zeleně. Z výše uvedených důvodů požaduje hlavní město Praha, aby číselné hodnoty, se kterými se v bilancích počítá, byly doloženy i odpovídající situací všech pater, kde se plochy zeleně nacházejí, případně příslušným vypovídajícím řezem. Předložené řezy, ač mají grafická barevná odlišení některých úrovní,  postrádají legendu.  

Předložený dendrologicky průzkum mapuje stav vegetace v zájmovém území (parkovou plochu). Na základě rozboru je patrné, že počet stromů, které je vhodné přesadit běžnou technologií je minimální. Trochu příznivější je situace u dřevin, podmíněně vhodných k přesazení individuální technologií. Není zde však uvedeno, co zásah znamená a zda vynaložené náklady jsou adekvátní náročnosti a vždy nejistému výsledku. Závěrem je skutečnost, že z celkového počtu 159 stromů je možné zachovat pouze 1/5 a z toho pouze 3 ks běžnou technologií. 

Z hlediska ochrany zemědělské půdy bez připomínek.

Z akustického hlediska bez připomínek. Komplexní hluková studie je vypracována v dostatečném rozsahu a hlavní město Praha souhlasí s jejími závěry týkající se požadavků na protihluková opatření a kvalitu fasády objektu z hlediska neprůzvučnosti i odrazivosti jejího povrchu.

Z hlediska ochrany ovzduší hlavní město Praha konstatuje, že území Vítězného náměstí je z hlediska klasifikace klimatu (resp. kvality ovzduší) zařazeno do nejnižší kategorie – špatná. Přesto, že se jedná o prostranství uzavřené v severovýchodním a severozápadním kvadrantu, je toto území relativně dobře provětráváno. Kvalita ovzduší je značně ovlivněna stávající dopravní zátěží, v současnosti na tomto prostranství je umístěno parkování na povrchu pouze pro 150 aut, nově navrhované garáže mají kapacitu 1290 míst. Hlavní město Praha konstatuje, že obslužní doprava a zvýšený počet parkovacích míst a odvětrání garáží bude mít negativní dopad na kvalitu ovzduší, neboť modelování kvality ovzduší zřejmě vycházelo z podhodnocených odhadů dopravní zátěže. Hlavní město Praha konstatuje, že předložená dokumentace neanalyzuje možné změny podmínek provětrávání území, které navrhovaná zástavba může vyvolat a popisuje pouze zvýšení emisí z dopravní zátěže z obslužní dopravy. Hlavní město Praha proto požaduje doplnit rozptylovou studii. Její součástí by měla být analýza změn podmínek pro provětrávání při navrhované zástavbě, optimalizace počtu parkovacích míst a návrh případných nápravních opatření s vyhodnocením jejich účinnosti.

Z hlediska nakládání s odpady hlavní město Praha konstatuje, že dokumentace je zpracována na velmi vysoké úrovni. Provádí důkladný rozbor množství a druhu odpadů, které budou vznikat v důsledku demoličních a stavebních prací i provozu budovy a navrhuje jejich zpracování tak, aby jejich negativní vliv na životní prostředí byl minimální. Snaží se o jejich opětovné či využití recyklaci v maximální možné míře (a to včetně asfaltového pokryvu komunikací, štěrkového lože a betonu) v souladu se zákony a s trendem minimalizovat objem odpadů ukládaných na skládky. Výkopová zemina (cca půl milionu tun), kromě malého množství, které se použije na terénní úpravy areálu, má být použita především na zavezení bývalých dobývacích prostor, což je vhodnější než její skládkování. Hlavní město Praha pouze doporučuje ještě předtím ji nabídnout subjektům zabývajícím se rekultivačními pracemi a terénními úpravami např. prostřednictvím České komoditní burzy v Kladně.

Z geologického hlediska hlavní město Praha konstatuje, že v dokumentaci jsou v dostatečném rozsahu popsány a zhodnoceny geologické a hydrogeologické poměry předmětné lokality. Uvažovaný záměr není ve střetu s ložisky nerostných surovin a výstavbou nebude výrazně ovlivněn stávající hydrogeologický režim zájmového území. Hlavní město Praha pouze upozorňuje, že podrobný inženýrskogeologický a radonový průzkum nebyl proveden.

Z hlediska zásobování vodou budou vodovodní přípojky DN 80 až DN 150 pro jednotlivé objekty napojeny na stávající vodovodní řady v Šolínově a Evropské ulici, v ulici Jugoslávských partyzánů a na Vítězném náměstí. Průměrná provozní spotřeba vody bude činit 486,4 m3/den. Hlavní město Praha konstatuje, že navržené řešení zásobování vodou negativně neovlivňuje životní prostředí a je v souladu s platným ÚPn hl. m. Prahy.

Z hlediska odkanalizování vodních toků hlavní město Praha konstatuje, že území uvažované pro výstavbu leží v povodí Vltavy, která je od navrhované stavby poměrně vzdálená a že v těsném okolí řešeného území se nenacházejí žádné vodoteče. Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do jednotné kanalizační sítě (povodí kmenové stoky C) zaústěné do ÚČOV. Z restauračních provozů budou odpadní vody svedeny přes lapače tuku. Vlivem zvýšení výměry zpevněných ploch dojde k nárůstu množství dešťových vod na hodnotu 419,2 l/s. Dešťové vody ze střech a zpevněných ploch z Akademického a komerčního komplexu budov “Dejvice - Center” budou rovněž napojeny do jednotné kanalizace veřejné sítě hl. města Prahy. Dešťové vody ze střech budou před zaústěním do veřejné kanalizace retenovány ve čtyřech navrhovaných retenčních nádržích, které budou mít omezenou kapacitu odtoku na cca 49 l/s. Ostatní dešťové vody budou napojeny přímo do městské kanalizace. 

Hlavní město Praha konstatuje, že dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu a upozorňuje, že při realizaci staveb je nutné respektovat navržená ochranná a kompenzační opatření (před zaústěním odpadních vod z restaurací předčistit tyto vody v lapači tuků na hodnoty odpovídající kanalizačnímu řádu hl. města Prahy a z hlediska kapacity navazujících stok je nutno vybudovat podzemní retenční nádrž).

Z hlediska zásobování teplem nemá hlavní město Praha k navrženému způsobu zásobování ze soustavy CZT výtopny Juliska připomínek, řešení je v souladu se závěry studie variant zásobování teplem ÚC Bubeneč - Dejvice a není v rozporu s platným ÚPn hl. m. Prahy. 

Předložený dokumentace EIA neřeší technické podrobnosti zásobování teplem. Je nutné, aby v dalším stupni projektové dokumentace byla uvedena tepelná bilance komplexu budov a provedeno posouzení kapacity stávajících tepelných sítí a místa napojení projednaná s provozovatelem tepelných sítí Pražskou teplárenskou, a.s. Stávající tepelné rozvody v ul.  Šolínově a jejich ochranná pásma je nutno při výstavbě respektovat dle zákona č. 458/2000 Sb.

Z hlediska zásobování zemním plynem bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl. m. Prahy. V řešeném území nejsou vedeny nadřazené plynovodní sítě. Stávající distribuční sítě je nutno respektovat v souladu se zákonem č. 458/2000 Sb. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro případné zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Případné napojení a přeložky stávajících sítí projednat s provozovatelem Pražskou plynárenskou a.s.

Z hlediska zásobování elektrickou energií bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. V řešeném území nejsou vedeny nadřazené elektroenergetické sítě.

Z hlediska telekomunikací bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. Hlavní město Praha pouze upozorňuje, že územím vedou kabelovody Českého Telecomu a.s., které je nutno respektovat. Návrh napojení na telekomunikační síť je nutno projednat s provozovatelem. Zpracovatel by měl v dalším stupni projektové dokumentace doložit, že navrhovaná výška objektu nezasahuje do ochranného pásma radioreléových tras některého z provozovatelů mobilních sítí a RR spojů.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha nesouhlasí se záměrem, tak jak byl předložen. Hlavní město Praha  požaduje přepracování dokumentace a zohlednění výše uvedených připomínek. Důvodem požadavku je snaha města o vyjasnění otázek spojených především s kapacitou a urbanistickým řešením objektu, dopravní obsluhou, ozeleněním objektu a pozemku a předpokládanou změnou rozptylových podmínek v území. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy.