koncepce oprav panelových domů bytového fondu
hlavního města prahy

	Jedním z nejsložitějších a zároveň časově neodkladných úkolů, k jejichž řešení je nezbytné koncepčně a systémově přistoupit, představuje současný stav panelových bytových objektů, zejména těch,  které byly postaveny v letech 1966-1975, kdy intensita této výstavby vrcholila. Celkový počet bytů, postavených některou z celkem 72 konstrukčních soustav dosáhl v celé České republice více než 1,1 milionu.

	Současné problémy fyzicky a morálně rychle chátrajících panelových bytových objektů a problémy spojené s jejich vysokou energetickou náročností, vyplývají nejen z vlastního projektového řešení (které se muselo podřídit požadavku na typizaci objektů a cenově co nejúspornější řešení konstrukční i materiálové), ale především z nízké kvality prací při jejich provádění, (související mj. i s trvalým požadavkem na snižování tzv. staveništní pracnosti), s používáním celé řady málo kvalitních materiálů a výrobků, a následně s trvalým zanedbáváním a odkládáním potřebných oprav a údržby bytů i objektů. V důsledku těchto, ale i dalších vlivů tak dnes tento zanedbaný a chátrající bytový fond (i když je v průměru starý pouze 25 - 35 let) stále rychleji snižuje svoje užitné vlastnosti. Další odkládání oprav, modernizací a rekonstrukcí objektů panelových domů nelze, především s ohledem na jejich již dnes vysokou finanční náročnost, dále odkládat.

	Jedním z dalších vážných důvodů této neodkladnosti je i nezbytnost výrazného snížení energetické  náročnosti těchto objektů především jejich dodatečným zateplením, které by - spolu s dalšími opatřeními - mělo přinést úspory tepla a teplé vody až o polovinu. Dřívější představy, že nízké ceny energií zůstanou zachovány, právě tak, jako snaha o prosazení co nejnižší pořizovací ceny bytu bez ohledu na kalkulaci nákladů spojených s jeho provozem po celou dobu jeho životnosti jsou dalšími příčinami toho, proč je dnešní náprava tak obtížně řešitelná.

	U většiny těchto objektů tak bude nutné provést dodatečné zateplení obvodových plášťů, výměnu oken, rekonstrukci bytových jader, vnitřních rozvodů inženýrských sítí, výměnu vstupních dveří, rekonstrukci lodžií, opravy těsnících spar apod. Jde o to, aby se životnost výrazně prodloužila (minimálně o cca 40 let).

	V samotné Praze bydlí dnes v panelových domech téměř 40 % všech obyvatel. Po ukončení privatizace zůstane v obecním majetku cca 18 % bytového fondu a uvedená problematika se bude týkat cca 48 tisíc pražských obecních bytů v panelových domech. 

	Provedená pasportizace panelových domů a bytů spojená s vyhodnocením jejich technického stavu poskytla přesnou evidenci, na jejímž základě jsou objekty klasifikovány ve stupnici od 1 - 5 (přičemž stupeň 1 znamená, že objekt je v dobrém technickém stavu, - což se týká objektů především z posledního desetiletí, kdy tato výstavba prakticky skončila - a stupeň 5, že objekt je již v havarijním stavu a má vážné poruchy nosné konstrukce. Podíly takto ohodnocených bytů na celku jsou následující :
	stupeň 1 - 0	=	2 %
	stupeň 2 (uspokojivý stav)  	=	29,8 %
	stupeň 3 (nutnost velké opravy)	=	66,5 %
	stupeň 4 (velké poruchy objektu)	=	5,2 %
	stupeň 5	=	0,0 %.

	V současnosti dokončuje Magistrát hl. m. Prahy ucelenou koncepci rekonstrukce panelových domů (vycházející z výše uvedeného šetření); zřídí k tomuto problému pracovní skupinu z řad pracovníků Českého vysokého učení technického, Svazu podnikatelů ve stavebnictví ČR, Ministerstva průmyslu a obchodu ČR, Ministerstva financí ČR, Magistrátu hl. m. Prahy, městské části Praha 11 a Praha-Řepy, stavebních podniků a dalších institucí, a zajistí zpracování projektové dokumentace, “pilotního projektu” na vzorovou komplexní rekonstrukci panelového objektu v Cyprichově ul. č. p. 701 - 706 v Praze 11 (Jižní Město), postaveného v konstrukční sestavě VVÚ-ETA.

	Komplexní rekonstrukce je řešena ve dvou variantách. V konečné podobě budou existovat dva modely - regenerace ve standardním provedení a v provedení, které minimalizuje rozsah stavebních prací. Konkrétní postup pro každý daný případ bude samozřejmě určován na základě podrobné analýzy technického stavu domu, finanční kalkulace atd.

	Tato rekonstrukce tvoří součást Koncepce oprav panelových domů a její výsledky poslouží ke konečnému výběru technologických postupů prací s cílem maximálního zkrácení pracovních činností za okolností, kdy tyto rekonstrukce a modernizace budou probíhat bez vystěhování obyvatel. Velký důraz bude kladen nejenom na přípravu stavby po stránce technické, ale především po stránce organizační, - tj. na přípravu obyvatel a na zajištění oboustranné spolupráce mezi vedením stavby a uživateli bytů.

	Vzhledem k malé odlišnosti bytových panelových domů (stavěných podle typových projektů) budou získané zkušenosti promítnuty i do následného vypracování vzorových řešení prvků, prací a postupů k provádění oprav a modernizací. To by mělo vést jak k dalšímu snižování finančních nákladů, tak především i  k snižování obtíží u uživatelů bytů.

	Zmíněná Koncepce má ovšem daleko větší rozsah a zahrnuje i další vážné souvislosti a podmínky. Velice podrobně se Koncepce věnuje finanční rozvaze a návratnosti nákladů, způsobům financování, legislativním otázkám a reálnému ocenění krátkodobých a dlouhodobých cílů. Po jejím schválení a po vyhodnocení zkušeností ze vzorové rekonstrukce zmíněného objektu, bude možné, spolu s růstem významu fondu pro podporu bydlení propracovat model finančního zabezpečení jako sdružené investice s využitím možných státních podpor a půjček a stanovit celkové roční počty oprav panelových objektů.

	Další jejich postup bude vždy vycházet z konkrétního technického stavu objektů a podle naléhavosti přednostně řešit objekty v případném havarijním stavu, dále skupinu objektů vykazujících závady a konečně skupinu spojenou se zvyšováním standardu.

	Vlastní technické řešení vychází z celé řady podkladů vypracovaných Českým vysokým učením technickým Praha, Vysokým učením technickým Brno, Stavebně technickým ústavem- konstrukce (STÚ-k.) a Stavebně technickým ústavem-energetika (STÚ-e), Technickým a zkušebním ústavem stavebním (TAZÚS), Požárně atestačním a výzkumným ústavem stavebním, a.s. (PAVÚS), a dalšími institucemi, které daly k dispozici kvalifikované vypracované technologické postupy oprav a rekonstrukcí panelových domů.

	Významnou pomoc při přípravě Koncepce znamená i spolupráce s Hlavním svazem německého stavebního průmyslu, který před cca 8 lety formuloval východiska a zásady pro řešení oprav panelových domů v nových spolkových zemích. Dále pracovní jednání a zkušenosti předané Senátem (Magistrátem) města Berlín, investorskými organizacemi a stavebními firmami, poznatky z jednání s nájemníky rekonstruovaných bytů, z prohlídky prováděných rekonstrukcí i řady objektů již dokončených, zkušenosti z poradenských středisek (které jsou k tomuto účelu zřizovány v regionech i u nás), z informačních center pro uživatele bytů, ve kterých bylo možné formou vystavených vzorků stavebních materiálů a předmětů usnadnit uživatelům bytů rozhodování o nadstandardním vybavení dodávaném současně na základě samostatné smlouvy, při provádění celkové rekonstrukce. 

	Finanční a technická náročnost uvedeného úkolu a jeho celkový rozsah tedy představuje nejenom náročný úkol, ale i výzvu ke spolupráci mezi Magistrátem hl. m. Prahy a uživateli bytů, kteří se po překonání obtíží a krátkodobého omezení spojeného s prováděním prací, stanou uživateli bytu se zvýšeným standardem a kvalitou, které se výrazně přiblíží kvalitě bydlení v nové bytové výstavbě.