Předkládaný materiál vychází z rámcového plánu práce Zastupitelstva hl.m.Prahy a Rady hl.m.Prahy na I. pololetí 2002, podle kterého bylo pro červnové jednání navrženo téma „Aktualizace dluhové služby města“.

Cílem tohoto materiálu je poukázat na hlavní trendy ve finanční situaci města pro období následujících 10 let, které je nutné zohledňovat v otázkách příjímání zásadních  finančních rozhodnutí. Předkládaný tisk navazuje na materiál projednaný v RHMP číslo 0428 ze dne 26.3.2002 „ke zprávě o současném stavu dluhové služby hl.m.Prahy s výhledem do roku 2020“; a materiál projednaný v ZHMP číslo 42/04 ze dne 30.5.2002 „k souboru rozpočtu vlastního města Prahy a městských částí hlavního města Prahy na rok 2002 a rozpočtovému výhledu hlavního města Prahy do r.2008“.

	Hlavní město Praha v roce 2001 vykazovalo úroveň dluhové služby ve výši 4,92%, tímto je naplňován zákon č. 450/2001 Sb., změny některých zákonů týkajících se veřejné správy, který mimo jiné zavádí regulaci zadluženosti měst  a další omezení. Dle tohoto zákona hl.m.Praha nesmí přijmout úvěr, pokud jeho dluhová služba přesáhne 15% vlastního rozpočtu minulého roku. Podrobný stav dluhové služby, resp. její ukazatele k 31.12.2001 jsou popsány v příloze č. 1 tohoto usnesení. V příloze č.1 k důvodové zprávě je rovněž uveden přehled všech současných dluhových závazků vlastního hl.m.Prahy (tzv.hrubá zadluženost).

Na základě porovnání stávajícího rozpočtového výhledu hl.m.Prahy a investičních potřeb  v rámci již rozestavěných staveb uvedených v aktuálním Katalogu investičních akcí v období 2003 až 2007 vyplývá, že bez zapojení dalších cizích zdrojů nelze financování těchto staveb zabezpečit.

Prioritními (strategickými) investicemi, které budou financovány či dofinancovány prostřednictvím zapojení cizích zdrojů do rozpočtu hl.m.Prahy počínaje rokem 2003 jsou: 

•	IV. provozní úsek trasy metra IV. C. 1 etapa Holešovice-Ládví 
Úsek metra dlouhý 3,7 km navazuje na  stávající stanici Nádraží Holešovice, kde jsou prováděny nutné práce na přestavbě technologického zařízení, podchází Vltavu a má dvě stanice Kobylisy a Ládví. Práce na vlastní stavbě byly dosud realizovány z mimorozpočtových zdrojů tj. půjčky z EIB, dotace ze státního rozpočtu, z vlastních zdrojů Dopravního podniku hl.m.Prahy, a.s. a běžných zdrojů HMP. Zprovoznění trasy přinese výrazné omezení povrchové dopravy, která je dnes realizována z velké části autobusy. Předpoklad dokončení je v roce 2005

•	Tramvajová trať Hlubočepy – Barrandov
Celková délka dvoukolejné trati je 3 567m s šesti zastávkami. Součástí stavby je i realizace dvou parkovacích objektů s kapacitou 384 parkovacích míst jako náhrada za rušená parkoviště z titulu výstavby tramvajové trati. Původní předpoklad zkušebního provozu s cestujícími byl 12/2003 a ukončení stavby tramvajové trati 08/2004. Stavba má zabezpečit kvalitní kapacitní hromadnou dopravu na sídliště Barrandov a přilehlé spádové oblasti. Nahradí stávající nevhodnou dopravu autobusy, která je na hranici kapacitních možností zejména z důvodů špatné propustnosti přístupových komunikací. Vyřešení dopravy umožní další rozvoj celé oblasti Barrandova, který je řešením MHD limitován.

•	Dokončení jihozápadní části městského okruhu
Zde jsou zahrnuty dvě akce: Zlíchov – Radlická a Radlická  –  Strahovský tunel (bez 3. stavby Strahovského tunelu). Obě stavby po svém dokončení představují kapacitní spojení v trase městského okruhu mezi barrandovským mostem a strahovským automobilovým tunelem. Stavbu Zlíchov – Radlická je možné zprovoznit již od roku 2003, ale její úplné dokončení a plné využití váže na dokončení navazující  tunelové stavby Radlická – Strahovský tunel s dvěma tunelovými troubami tunelu Mrázovka, kde lze očekávat zprovoznění v roce 2004 a dokončení 2005. Po zprovoznění těchto staveb bude  neúnosná dopravní zátěž  převedena z přetížené místní komunikační sítě Smíchova.

•	Severozápadní část městského okruhu
V uvedeném úseku – segmentu městského okruhu  Myslbekova – Pelc/Tyrolka jsou započteny následující akce: Myslbekova – Prašný Most, Prašný Most – Špejchar, Špejchar – Pelc/Tyrolka. Navíc je v nákladech zahrnuta 2. stavba Strahovského tunelu. Jedná se o kapacitní spojení v trase městského okruhu situované v ražených a hloubených tunelech s několika mimoúrovňovými křižovatkami. S dokončením jednotlivých úseků se počítá v letech 2008 – 2010. Dojde tak k odvedení silné dopravní zátěže z uliční sítě Holešovic, Letné a okraje Dejvic a Střešovic. 

V navrženém modelu dluhové služby hlavního města Prahy jsou akceptovány základní příjmové a výdajové predikce vycházející z rozpočtového výhledu města. Tyto finanční potřeby jsou zohledněny ve výši přijatých cizích zdrojů v objemu 13 mld.CZK v roce 2003 a dalších 10 mld.CZK v roce 2009.  Je nutno upozornit, že tato výše dalších cizích zdrojů byla propočtena jako mezní hodnota, která zabezpečí, že hl.m.Prahou nebudou překročeny žádné legislativní a smluvní ujednání týkající se přípustné úrovně dluhové služby ve sledovaném období.

Z údajů týkajících se dodržení legislativních a smluvních ujednání  hranice dluhové služby města vyplývá, že v průběhu následujících 10 let ani po přijetí uvedených dalších cizích zdrojů financování nehrozí překročení rozhodujících limitů. Aktualizací všech propočtů v červnu letošního roku na základě zpřesněného rozpočtového výhledu do roku 2007 došlo k mírnému překročení pouze jediného ukazatele. Jedná se o podíl běžných výdajů k celkovým příjmům, jehož úroveň byla pro hl.m.Prahu stanovena ze strany EIB na 75%. Tato hodnota byla mezi roky 2002 až 2004 překročena o 0,3 až 0,5%. Jedná se však o hodnoty plánované a je reálný předpoklad, že dosažené hodnoty ve skutečnosti uvedený limit nepřesáhnou. Navíc zástupci EIB ubezpečili představitele města, že o uvedené hranici jsou v případě nenadálých výkyvů připraveni kdykoliv jednat.

Při sestavování modelu dluhové služby hlavního města Prahy bylo přihlíženo k návrhům vybraných oslovených bank a auditorské společnosti. Tyto instituce předložily své zhodnocení a současně i návrhy k možnostem dalšího financování strategických investic města.

Z předložených materiálů vyplývá doporučení, že by  město mělo i nadále postupovat  velice konzervativně a obezřetně a tímto naplňovat i očekávání kapitálových trhů. Jako nejdůležitější se jeví udržení současného vysokého ratingu města. 

Pro financování investičních potřeb hlavního města Prahy v příštím období neexistuje pouze jediný instrument, který je za všech podmínek nejvýhodnější. Jako důležitější je zachování dostatečného portfolia zdrojů. Obecně lze říci, že nejlevnější  formou dlouhodobého financování jsou dluhopisy a bankovní úvěry. 

Vedle těchto tradičních instrumentů, které hl.m.Praha v současné době  využívá, lze pro pokrytí finančních zdrojů využít i řadu dalších mechanizmů, jako např. spojené financování ze strany veřejného a soukromého sektoru, projektové financování a další formy strukturovaného financování, jehož výhodou je i mimobilanční zobrazení  dluhů.

S ohledem na zájem bankovních institucí typu EIB nebo EBRD  o financování hlavního města Prahy, je účelné s těmito institucemi i nadále jednat a případně získávat levné úvěry. V případě potřeby je doporučováno využít i komerční banky působící na našem trhu k zajištění garancí za tyto úvěry.

Naznačené možnosti dalšího získávání cizích zdrojů pro financování rozvojových investic města je nutno do značné míry chápat jako podpůrné řešení. Prioritou pro představitele města musí být i nadále snaha získat podporu  centrálních orgánů, aby hl.m.Prahu svojí finanční politikou podpořily i zvýšením účelových investičních dotací na mnohdy  celostátně významné investiční akce.