Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1597 ze dne 2.10.2001

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr Karlovarská Business Park, Praha 6 - Ruzyně

Vyjádření posuzuje navrhovanou stavbu z hlediska zájmů hlavního města Prahy. Dokumentace řeší umístění a uspořádání komerčního areálu Karlovarská Business Park, Praha 6 – Ruzyně. 

Z hlediska urbanistické koncepce nemá hlavní město k předloženému záměru námitek, připravovaný areál je v souladu s koncepcí rozvoje formulovanou v platném územním plánu hlavního města Prahy, navrhované aktivity odpovídají záměrům ÚPn. Umístění lokality mezi železniční tratí a kapacitními komunikacemi silničního okruhu a Karlovarskou neumožňuje její využití pro citlivější funkce. Oživení lokality skladovacími, výrobními respektive obslužnými a kancelářskými plochami je žádoucí, je ale nutno respektovat omezující faktory letiště a dbát na koeficienty zeleně.

Z dopravního hlediska hlavní město konstatuje, že navrhovaný moderní obchodně-skladový areál “Karlovarská Business Park“, situovaný západně od silničního okruhu (SO) na pozemcích bývalých Uhelných skladů a zahradnictví, by vyvolal nezanedbatelný rozsah zdrojové a cílové dopravy, především pak nákladní. Pro obsluhu areálu předložená dokumentace denně předpokládá 60 kamionů, 240 nákladních vozidel do hmotnosti 5-ti t, 240 dodávkových vozidel a 600 osobních vozidel. 	K předložené dokumentaci má hlavní město následující připomínky: 

Návrh areálu vychází z předpokladu jeho kvalitního napojení na nadřazený komunikační systém, čímž je míněno napojení areálu prostřednictvím ulice Na Hůrce na ulici Karlovarskou ve východním sousedství mimoúrovňové křižovatky silničního okruhu s Karlovarskou. Tento předpoklad, pro který je předložené hodnocení vlivu na životní prostředí zpracováno, je však pouze etapovým stavem, neboť v souvislosti s výstavbou  Břevnovské radiály dojde k úpravě mimoúrovňové křižovatky SO – Karlovarská (resp. Břevnovská radiála), která vazby areálu na nadřazený komunikační systém výrazně zhorší.  Tato skutečnost není v dokumentaci zohledněna. Je proto nutné pro tento stav nadřazené komunikační sítě napojení areálu dořešit a zohlednit jej v posouzení vlivu na životní prostředí. Z dokumentace dále není jasné, jakým způsobem byl zohledněn provoz areálu ve výpočtech dopravního zatížení. 

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je vzhledem k faktu, že se lokalita nachází v těsném sousedství silničního okruhu vedeného zde na estakádě, a že část pozemku byla v minulosti využívána jako uhelné sklady, umístění záměru v tomto prostoru akceptovatelné.

Protože se jižní okraj zájmových pozemků nachází v těsném sousedství nivy Litovického (Šáreckého) potoka, a protože je zde poměrně vysoká hladina podzemní vody, jejíž proudění směřuje k jihu, k výše jmenovanému potoku, jeví se velmi problematické umísťovat zde sklady toxických látek. Je bezpodmínečně nutné zamezit případnému úniku těchto látek na plochy s propustným povrchem a stejně tak do dešťové kanalizace z důvodu nebezpečí kontaminace povrchových i podzemních vod.

Podíl ploch zeleně i navrženou výšku objektů lze akceptovat. Souhlasíme s myšlenkou vysázet po obvodu plánovaného areálu pás zeleně pohledově oddělující novou výstavbu od okolí. Plán územního systému ekologické stability (ÚSES) pro plochu ležící v nadregionálním biokoridoru i dendrologický průzkum dřevin v lokalitě jsou zpracovány kvalitně a dostačujícím způsobem. Doporučujeme zvážit zachování některých dalších vzrostlých dřevin a jejich začlenění do sadových úprav (např. lípy, jírovce a dub červený).

Velmi zarážející je, že v této lokalitě byly zastiženy úplně stejné druhy savců, ptáků, rovnokřídlých, blanokřídlých, motýlů a stejnokřídlých jako v lokalitě pro výstavbu areálu “CENTRO RUZYNĚ“ (viz příslušná dokumentace posuzování vlivů na životní prostředí), která leží ve vzdálenosti cca 2 km odsud. Za téměř nulovou lze označit pravděpodobnost, že by se obě lokality od sebe lišily pouze několika málo druhy vodních živočichů  z požární nádrže.

Z hlediska městské zeleně navrhované řešení umísťuje v areálu odpovídající podíl ploch zeleně,  přínosem je masivní zelený pás podél východní hrany areálu. Z dokumentace není jasné, zda funkční plocha izolační zeleně (IZ) je součástí výpočtu koeficientu zeleně v areálu, nebo  zda je bilancována zvlášť. 

Pro řešené území je zpracován dendrologický průzkum poskytující dostatečné informace o rozsahu a hodnotě stávající stromové zeleně včetně tabulek kácených dřevin. V dokumentaci však nejsou textové závěry, které z průzkumu vždy vyplývají a grafické vyjádření, které dřeviny a kde jsou v prostoru zachovány. 

Z akustického hlediska nejsou k předložené dokumentaci zásadní připomínky, v dokumentaci ale nejsou přeneseny vypočtené hlukové izofony (HlukPlus) do mapového podkladu pro  přehled o zasažení řešeného území hlukem.

Z hlediska ochrany ovzduší je rozptylová studie v předložené dokumentaci vypracována podrobně a vyhodnocuje příspěvek emisí z vyvolané automobilové  dopravy a z vytápění navrženého areálu.

V daném území se vyskytují významné dopravní  zdroje znečištění ovzduší Karlovarská a budoucí silniční okruh. V jejich blízkosti bude docházet k překračování krátkodobého imisního limitu IHk pro oxidy dusíku s četností méně než povolených 5% roční doby.  

Studie konstatuje, že provoz navrženého areálu Karlovarská Business Park včetně vyvolané dopravy nezpůsobí překračování imisních limitů škodlivin ve svém okolí.  Příspěvek provozu k průměrným ročním koncentracím bude do 0,7 mg.m–3, což ani v součtu s pozadím nepovede k překračování příslušného imisního limitu.

Vzhledem k dobře provětrávanému terénu přitížení provozem areálu KBP nepovede ke zvýšení překračování krátkodobého limitu IHk pro NOx nad zákonem tolerovaných 5%.

Při provozu mimořádně velkého náhradního zdroje elektrické energie by zřejmě mohlo docházet ke krátkodobému překročení limitu IHk pro NOx. Případné ohrožení se týká rodinného domu Palouky, vzhledem k předpokládané krátké době výpadku elektrické sítě velmi vysokého napětí VVN (do půl hodiny a s četností menší než 1 x za rok)  je ale vysoká pravděpodobnost, že k překročení expozičního limitu při JV větru  a třídě stability 3 nedojde. I tak by ale bylo vhodné v provozním řádu náhradního zdroje elektrické energie počítat s opatřením, které o krátkodobém  provozu zařízení obeznámí obyvatele příslušného objektu s výzvou o omezení větrání a pobytu  venku. 

Nakládání s odpady dokumentace posuzuje v souladu se zákony jak v rámci provozu zařízení, tak v průběhu výstavby. Není zde však provedena bilance   výkopové zeminy a zeminy ze stávající deponie umístěné na pozemku, tj. odhad množství materiálu, které bude možno využít při terénních úpravách areálu a množství, s kterým bude nutno naložit jinak.  Dokumentace doporučuje řešit tento problém v projektu pro stavební povolení 2. stavby. 

Dále dokumentace upozorňuje na mírnou starou ekologickou zátěž pozemku ropnými látkami, jejichž koncentrace pouze v jednom případě mírně přesahují kategorii B podle “Stanoviska MŽP ČR k ukazatelům a normativům pro asanace znečištěné zeminy a podzemních vod“ ze dne 27. 7. 1996, což znamená, že zde není omezení pro navrhované využití území.

V části skladového areálu budou zřejmě skladovány nebezpečné látky – různé chemické přípravky (k ošetřování kovu, čisticí a odmašťovací prostředky, odrezovače, prostředky pro odstraňování laků, protikorozní přípravky, koagulační činidla, flokulanty, dispergátory, biocidy, desinfekční prostředky, odpěňovadla apod.) Opatření zamezující kontaminaci půdy a vody těmito  látkami jsou v dokumentaci uvedena pouze pro venkovní plochy, nikoliv však ve skladových objektech. Pouze  na str. 88 se konstatuje, že postup likvidace následků případné havárie bude podrobně uveden v materiálu “Plán opatření pro případ havárie a zhoršení jakosti vod“, který podléhá schválení vodohospodářským orgánem před zahájením zkušebního provozu. Dle názoru hlavního města je nutné již v rámci projektové přípravy stanovit, který ze skladových objektů bude vyčleněn pro skladování výše uvedených látek, a navrhnout pro něj ochranná opatření (izolaci, havarijní jímky apod.) snižující nebezpečí kontaminace životního prostředí.

Upozorňujeme dále, že v těsném sousedství navrhovaného areálu platný územní plán hl. m. Prahy stabilizuje plochu pro odpadové hospodářství – recyklaci stavební ho odpadu (TR). Jedná se o hlučný a prašný provoz a je otázka, zda je vhodné v jeho blízkosti navrhovat objekty  telekomunikací a administrativy.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována kvalitně, v dostatečném rozsahu a lze ji v plné míře akceptovat. V dokumentaci jsou vyčerpávajícím způsobem popsány geomorfologické, geologické a hydrogeologické poměry území a zhodnocen výskyt podzemní vody ve vazbě na geologickou stavbu lokality. Navrhovaná stavba nevyvolá výrazné změny ve stávajícím hydrogeologickém režimu.

Z hlediska ložiskové ochrany nejsou v zájmovém území registrována žádná ložiska nerostných surovin, dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky.

V rámci zpracování podrobného inženýrskogeologického průzkumu je nutno provést zhodnocení radonového rizika.

Z hlediska ochrany povrchových vod lze konstatovat, že navrhovaná stavba se nachází v těsné blízkosti Litovického (Šáreckého) potoka před jeho vtokem do retenční nádrž Jiviny. Litovický potok je uveden v seznamu vodohospodářsky významných toků. 
Ke změně (nárůstu množství) v odtokovém režimu lokality dojde zvýšením výměry zpevněných ploch na ploše bývalého zahradnictví. Na území bývalých Uhelných skladů dochází ke změnám minimálním, protože převážná část je zpevněná. Celkově dojde k nárůstu množství odtékajících srážkových vod o cca 35 %. Vliv tohoto zvýšení hodnotí dokumentace jako středně významný. Dešťové vody budou odváděny novou dešťovou kanalizací přes odlučovače ropných látek a usazovacím prostorem do retenční nádrže Jiviny. Objem této nádrže bude zvýšen odbahněním a probagrováním o potřebný objem. 
Splaškové vody budou odváděny do celoměstské sítě, zásobování vodou bude jak při výstavbě tak i v trvalém provozu zajištěno z nově vybudovaného řadu a vodovodní přípojky.
Kvalita vody v Litovickém potoce a podzemních vod může být ohrožena pouze v případě havárie ve vlastním areálu. Vzhledem k tomu, že se předpokládá v části areálu skladování toxických látek je nutno zamezit možnosti jejich průsaku do podzemních vod a odtoku dešťovou kanalizací do retenční nádrže Jiviny. Toto musí být podrobně ošetřeno v havarijním plánu. 
Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření. Před zaústěním dešťových vod z ploch, kde může dojít k jejich kontaminaci, považujeme za vhodné využití odlučovačů s koalescenčním filtrem a s dočišťovacím filtrem pro zachycení ropných látek z případných havárií.

Z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu lze konstatovat, že lokalita se nachází uvnitř současně zastavěného území, půdní pokryv se nachází zhruba na polovině areálu, většina pozemků je vedena jako ostatní plocha. Realizací uvedeného záměru dojde k trvalému záboru ZPF o velikosti cca 3,0 ha, kultura zahrada. Záborem bude dotčena půda  BPEJ 2.03.00 – 2,6 ha, zařazená do I. třídy ochrany a 2.62.00 -  0,4 ha, zařazená do II. třídy ochrany.

Trvalý zábor ZPF znamená významný nepříznivý vliv z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu, ale vzhledem k tomu, že se jedná o současně zastavěné území a záměr je v souladu s platným ÚPn, lze závěry uvedené v dokumentaci akceptovat.

Z hlediska energetiky – zásobování plynem, elektrickou energií a teplem nejsou  k předložené dokumentaci žádné připomínky.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha nesouhlasí v současné podobě s hodnocením záměru z hlediska vlivu na životní prostředí a požaduje jeho doplnění. Důvodem požadavku je  nedořešené výhledové napojení areálu na nadřazený komunikační systém, dále pak nejasnosti v podkladech o dopravním zatížení a další nedostatky. Detailní připomínky k dokumentaci jsou rozvedeny v příslušných kapitolách stanoviska města.