Rekonstrukce Karlova mostu je nutná

Karlův most je nejstarším mostem přes Vltavu v Praze. Dokončen byl v závěru čtrnáctého století na místě zničeného Juditina mostu. Iniciátorem jeho stavby byl Karel IV., projektantem a stavitelem Petr Parléř. Není sporu, že Karlův most je jednou z našich největších národních památek, navíc “pod křídly” mezinárodní instituce pro ochranu historických památek UNESCO.
V polovině sedmdesátých let byl Karlův most rekonstruován. Dnes je zřejmé, že tato rekonstrukce patřičně nerespektovala potřebné technologické postupy a v některých směrech byla dokonce příčinou následných poruch, které sice zatím nevedly ke kritickému stavu, ale do budoucna by mohly výrazně ovlivnit statiku celé stavby.
Hlavním zdrojem poruch je dešťová voda pronikající do Karlova mostu dnes již téměř neexistující hydroizolací. V roce 1988 upozornil na stále častěji se vyskytující poruchy upozornil správce mostu - Technická správa komunikací. Vzápětí byla zahájena i příprava opravy Karlova mostu. Do roku 1995 bylo vypracováno na šedesát odborných znaleckých posudků od expertů z celé České republiky i ze zahraničí. Výsledky jednotlivých posudků se však značně lišily. Nakonec bylo rozhodnuto, že závěrečné vyhodnocení provede ČVUT. Tento dokument, zpracovaný pod vedením rektora ČVUT Prof. Ing. Jiřího Witzanyho, DrSc. v roce 1995, přesvědčil o nutnosti rekonstrukce mostu i zástupce památkových orgánů. Následně se dokonce podařilo sjednotit i názory na celkový rozsah opravy. Teprve poté mohla být dopracována dokumentace pro stavební povolení, které bylo odborem dopravy  MHMP vydáno v srpnu 1996 na rekonstrukci schodiště na Kampu, které bylo v té době už v havarijním stavu díky prasklé klenbě.
Při zahájení opravy schodiště se ukázalo, že stavební konstrukce Karlova mostu je v daleko horším stavu než dosavadní expertízy předpokládaly. Totéž platilo i o schodišti, které bylo nakonec nutno kompletně rozebrat až téměř k základové spáře a veškeré nosné konstrukce (zdi, klenby) postavit znovu.
V červnu 1997 bylo odborem dopravy MHMP vydáno stavební povolení na provedení první etapy opravy Karlova mostu. Jeho platnost byla posléze prodloužena do července 2002.
První etapa zahrnuje úsek od Malostranské věže až po schodiště na Kampu. Realizační dokumentaci pro první etapu vyhotovil v roce 1997 “Projektový ateliér pro architekturu a pozemní stavby - Ing. arch. Tomáš Šantavý”.
Rozsah oprav v první etapě by měl zahrnovat vybourání mostovky v daném úseku včetně všech ostatních následných vrstev a zásypů až na horní rub kleneb, opravu kleneb, provedení nového oddilatovaného zásypu, navršení ostatních následných vrstev, provedení hydroizolace a původní dlažby. V rámci této etapy by dále měla být provedena oprava celého obvodového pláště s částečnou výměnou některých kvádrů. K zajištění odklonu poprsních zdí by pak mělo být provedeno sepnutí ocelovými táhly v úrovni pod hydroizolací.
Během první etapy by také mělo dojít ke konečnému sjednocení názorů na rozsah opravy zbylé části mostu, tedy o rozsahu prací pro druhou etapu. Ta by měla zahrnovat i komplexní rekonstrukci ledolamů, opravu podvodních částí pilířů a slavnostního osvětlení.
Opravy první etapy mostu jsou navrženy v rozmezí dubna až června. V této době budou moci pěší, tedy i turisté, procházet přes rekonstruované schodiště s Kampy a dále přes most na Staré Město. Po dobu letních měsíců by měl být most pro veřejnost otevřen v plném rozsahu. Realizace druhé etapy je zamýšlena v období od září do června následujícího roku. V této době by byl most přístupný pro veřejnost buď pouze v části mezi Malostranskou věží a schodištěm na Kampu nebo, a to je moje doporučení, pomocí lávek i po dobu rekonstrukce v celé délce.
Nyní se dostáváme k nejproblematičtějšímu bodu rekonstrukce Karlova mostu - finančnímu zabezpečení prací. Rozpočet vypracovaný v roce 1996 činil 238 368 tisíc korun. Z toho pro první etapu bylo počítáno s 80 miliony Kč. Do roku 2001 bylo zatím investováno zhruba 18 milionů. V plánu na letošní rok žádné prostředky na rekonstrukci mostu nejsou. Pokud by se podařilo najít finance pro rok 2002, bylo by možné, po zajištění obchodní soutěže na zhotovitele, stavbu zahájit. Jsem však realista. Rozpočet z roku 1996 znějící na necelých 239 miliónů korun zcela určitě nebude odpovídat skutečné finanční potřebě v případě zahájení prací v roce 2002. 
Karlův most je kulturní památkou celonárodního významu, pro převážnou většinu obyvatel České republiky je to i určitý symbol státnosti. Domnívám se proto, že náklady na jeho rekonstrukci by nemělo nést jen hlavní město Praha, ale zcela zákonitě by se významným příspěvkem měl podílet stát, tedy Ministerstvo kultury ČR.
Pověst praví, že na stavbě Karlova mostu se kdysi podílela všechna královská města a nejen těmi pověstnými vajíčky. Co kdybychom i dnes zauvažovali o nějaké “podpůrné” akci. Poláci se svého času složili na obnovu královského zámku ve Varšavě. Proč by Češi a Moravané nemohli přispět na rekonstrukci Karlova mostu?

Jan Kasl, primátor hlavního města