Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 397 ze dne 26.3.2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro Obchodní centrum Kaufland, Praha 9 – Jarov, při ul. Spojovací, Českobrodská a Koněvova

Nedostatkem předložené dokumentace je fakt, že hodnocení vlivu na životní prostředí bylo provedeno pouze pro první etapu realizace obchodního centra, přestože již existuje studie na výstavbu dalšího objektu stejného investora v uvedené lokalitě. Přístup, kdy jsou jednotlivé objekty nějakého většího logického územního celku hodnoceny z hlediska svého vlivu na životní prostředí samostatně považuje hlavní město Praha za nevhodný a vlastně v rozporu se smyslem procesu EIA, protože pak nedojde k objektivnímu zhodnocení celé kapacity území. Hlavní město Praha si je vědomo, že tento způsob hodnocení není v rozporu se zákonem 244/1992 Sb. 

Z hlediska urbanistické koncepce není záměr výstavby obchodního centra v uvažované lokalitě zcela v souladu s platným Územním plánem sídelního útvaru hlavního města Prahy. Charakter záměru obchodního centra odpovídá funkci území označeného jako smíšené městského typu (SVM) pouze v případě, že  je obchodní funkce předpokládána v kombinaci s jinými funkcemi v souvislé ploše. Takovéto širší souvislosti ale nejsou v předložené dokumentaci EIA doloženy, jsou však známy z celkové studie území, která předpokládá umístění dalšího halového obchodního objektu. Plocha by v tomto případě vyžadovala změnu územního plánu na funkci ZOB (zvláštní území obchodní), která je určena pro velké obchodní komplexy.

Způsob výpočtu míry využití území neodpovídá způsobu výpočtu dle platného ÚPn SÚ hl. m. Prahy, tím není umožněno ani srovnání záměru s ÚPn hl. m. Prahy (výpočet se provádí z celé vymezené funkční plochy).

Hodnocení EIA v oblasti vlivu na estetické kvality a rekreační využívání území (str. 86) vyzdvihuje přínos rozvoje celého území v intencích koncepce platného ÚPn SÚ hl. m. Prahy, nikoli přínos vlastního záměru obchodního centra. Koncepce ÚPn SÚ hl. m. Prahy předpokládá na této rozvojové ploše pokračování městského způsobu zástavby, protože patří mezi rozvojové plochy vnitřního města a vytváří významnou příležitost pro rozvoj městské struktury. 

Území je součástí ceněného morfologicky výrazného přírodního klínu provázejícího směrem na východ tok Rokytky. Charakter záměru Obchodního Centra představující typický obchodní halový objekt s rozsáhlými parkovacími plochami na terénu a střeše objektu, není ani vzdáleně příkladem vhodného způsobu využití specifických podmínek místa a naplněním koncepce ÚPn SÚ hl. m. Prahy. Jestliže zpracovatel dokumentace EIA konstatuje, že “za určitou hodnotu tohoto území lze považovat fakt, že je to rozsáhlá plocha “zeleně” se vzrostlými dřevinami, i když většinou nepříliš hodnotnými, a že slouží k rekreačnímu využití obyvatel – nájemci zahrádek”, pak záměr Obchodního Centra nelze považovat za přínos k revitalizaci území.

Se správným pochopením koncepce ÚPn SÚ hl. m. Prahy a charakteru záměru Obchodního Centra souvisí i hodnocení současného a výsledného stavu ekologické zátěže území (str. 92). Jestliže dokumentace EIA uvádí, že “trvalý zábor zemědělské půdy (i když podprůměrné kvality) a likvidaci stávajících zahrádek je možné do jisté míry kompenzovat kvalitními sadovými úpravami a cílenou kvalitní výsadbou, která bude v území působit jako ekostabilizující popř. přírodě blízký prvek”, pak se EIA opět obrací k souvisejícímu rozvojovému území, nikoli k přínosu vlastního záměru Obchodního Centra, jehož přínos v této oblasti je spíše nulový (zeleň v parkovišti a doprovodné plochy zeleně). 

Už vůbec nelze souhlasit s hodnocením, že “ citlivé architektonické ztvárnění celého areálu přispěje ke zvýšení estetické hodnoty území oproti současnému stavu, je možno předpokládat i příznivé ovlivnění krajinného rázu, kdy bude narušena monotónnost  a nevýraznost území”. Naopak vložena bude monotónní kvalita a úroveň  halových obchodních objektů běžně realizovaných v obchodních centrech na okraji města.

Z výše uvedeného vyplývá, že vlastní záměr není přínosem pro revitalizaci území, nemusí mít z hlediska vlastního hodnocení vlivů na životní prostředí negativní dopady do území, ale chceme–li kompenzovat likvidaci současné plochy zeleně a zábor  zemědělské půdy, pak je nutno započít s “cílenou kvalitní výsadbou”, za kterou je možno považovat realizaci vnitřní parkové plochy navrženou v ÚPn SÚ hl. m. Prahy již při realizaci vstupní investice v území.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 

Celkový navržený počet stání pro zaměstnance a návštěvníky obchodního centra činí 409 stání. Investor výrazně překračuje požadovaný počet parkovacích míst dle platné vyhlášky č. 26/1999 Sb. hl. m. Prahy, což ve svém důsledku znamená zbytečně vysoké nároky na rozsah zpevněných ploch, které by bylo možně vhodněji využít pro zeleň a příznivější terénní úpravy. S ohledem na to, že lokalita je ve svažitém terénu, není návrh povrchových parkovišť nejvhodnější. Z uvedeného důvodu je třeba v případě realizace obchodního areálu navrhnout pouze počet parkovacích stání, který odpovídá požadavkům platné vyhlášky č. 26/1999 Sb. hl. m. Prahy o obecně technických požadavcích na výstavbu v hlavním městě Praze. Parkoviště musí být řešena s výrazným uplatněním kvalitní stromové zeleně.

V kapitole “Vliv na dopravu” chybí rozbor, na základě jakých vstupních předpokladů byla odvozena směrovost zdrojové a cílové dopravy navrhovaného zařízení. Dokumentace rovněž postrádá komentář, z jakých podkladů byl odvozen předpoklad podílu návštěvníků územím projíždějících, tzn. podíl návštěvníků, kteří nevyvolávají přitížení komunikační sítě v důsledku umístění předmětného zařízení v dané lokalitě. 

Návrh obchodního zařízení vychází oproti finálnímu výhledovému stavu z odlišných dopravních podmínek a má negativní dopady pro stávající komunikační síť. Situování hlavního dopravního napojení do nově navržené světelně řízené křižovatky na ulici Spojovací je značně nepříznivé z těchto důvodů:

Vysoká intenzita dopravy v ul. Spojovací již v současné době znamená překročení hygienických limitů pro obytné objekty západně podél této komunikace. Vložení další světelně signalizované křižovatky značně zvýší hlukovou a exhalační zátěž v bezprostřední blízkosti těchto objektů.

Malá vzdálenost křižovatek. Vzdutí vozidel v dopravních špičkách před křižovatkou na Jarově přesahuje vzdálenost mezi oběma křižovatkami. Ve špičkovém období lze proto očekávat dopravní komplikace.

Omezení městské hromadné dopravy, výjezd autobusů ze zastávky MHD v ul. Spojovací bude křížit vjezd vozidel odbočujících do komerčního centra. Vyvolaná potřeba vzájemné koordinace obou světelně signalizovaných křižovatek (nově navrhované v ul. Spojovací a stávající na Jarově) hrozí rizikem omezení možnosti preference tramvají v Koněvově ulici.

Způsob napojení areálu na ul. Spojovací se bude pro různé vývojové fáze v území měnit.

Řešení předložené v dokumentaci EIA je možné chápat pouze jako provozně problematický etapový stav do doby výstavby východní části městského okruhu, který je v koridoru ul. Spojovací navržen. Vzhledem k tomu, že v prostoru Jarova se v  souvislosti s výstavbou východní části městského okruhu v budoucnu počítá s mimoúrovňovou křižovatkou, která dopravní situaci v předmětném území výrazným způsobem změní a bude mít vliv i na způsob napojení navrhovaného areálu na komunikační systém města, je situování předmětného areálu v dané lokalitě z pohledu dnešní situace s ohledem na řadu nedořešených dopravně-technických problémů rizikové. 

V současné době není dosud dopravně-technické řešení průběhu městského okruhu předmětným územím (včetně budoucí MÚK Jarov) jednoznačně stabilizováno. Napojení navrhovaného areálu “Kaufland” na ul. Spojovací možnosti výhledového komunikačního řešení v přilehlém území výrazně omezuje. V rámci předložené dokumentace není ani žádné výhledové řešení dopravní obsluhy areálu doloženo. 

Z výše uvedených důvodů musí stabilizaci areálu v území předcházet řádně projednané a schválené podrobné výhledové dopravně-technické řešení městského okruhu v prostoru Jarova a koordinace dopravní obsluhy předmětného areálu s tímto řešením. 

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je umístění obchodního centra Kaufland ve zvolené lokalitě severovýchodně od křižovatky ulic Spojovací resp. Učňovská vyloženě nevhodné. Vlastní hala i navazující parkoviště jsou umístěny ve svažitém terénu, takže si realizace vyžádá výrazné vyrovnání terénu. Navíc zde dojde k zmenšení nezpevněných ploch ve prospěch ploch zpevněných, které není dostatečně kompenzováno novými výsadbami. Argument, že ve stávající zahrádkové kolonii převažuje zeleň nekvalitní lze považovat v této souvislosti za irelevantní. Stejně tak je nutno odmítnout tvrzení zpracovatelky dokumentace EIA (viz str. 92), že “… je možno očekávat i příznivé ovlivnění krajinného rázu, kdy bude narušena monotónnost a nevýraznost území.”  Již samo pojetí navržené haly (objemný, téměř 120 metrů dlouhý kvádr) je monotónní a v tomto prostředí rušivé.

Z hlediska městské zeleně je umístění obchodního centra ve východní části řešeného území v rozporu s platným ÚPn hl. m. Prahy. Zasahuje okrajově do monofunkční plochy parky a parkově upravené plochy – PP, která člení zástavbu v údolní části rozvojového území. 

V rozporu se závaznou částí ÚPn je také umístění parkovacích stání v ploše izolační zeleně. Vyhláška č. 32/1999 o závazné části ÚPn hl.m. Prahy ve znění pozdějších předpisů umožňuje jako výjimečně přípustné funkční využití umístění parkovacích stání, neumožňuje však rozšiřování zastavitelného území prostřednictvím těchto parkovišť do monofunkční plochy zeleně – izolační zeleň – IZ. Návrh obchodního centra však využívá pro parkování většinu plochy IZ.   Parkovací stání jsou nezbytná pro provoz obchodního centra a proto je nutné je umístit v rámci zastavitelných ploch, tedy SVM (smíšené městského typu).  Nejedná se o samostatnou stavbu parkoviště v izolační zeleni.  

Z hlediska ochrany zemědělské půdy se plocha určená pro realizaci záměru nachází uvnitř zastavěného území, v současné době je využívána jako zahrádkářská kolonie. Pozemky dotčené výstavbou jsou součástí zemědělského půdního fondu (ZPF) – kultura zahrada. Realizací uvedeného záměru dojde k trvalému záboru ZPF o velikosti 3,02 ha. Záborem bude dotčena půda BPEJ 2.26.14 – IV.tř. ochrany a 2.26.54 – V. tř. ochrany. Realizace si vyžádá též dočasný zábor pro přeložky inženýrských sítí, ten však nepřekročí 0,1 ha.

Posouzení záborů zemědělského půdního fondu uvnitř současně zastavěného území nebylo předmětem platného ÚPn hl. m. Prahy. Lokalita se nachází na plochách určených pro OC (čistě obytné území) a SVM (smíšené území městského typu). Z hlediska ochrany ZPF je proto uvedený záměr v souladu s ÚPn. Původní půdní pokryv byl překryt antropomorfními substráty, území je porostlé stromy a využíváno pro drobnou pěstitelskou činnost. Vzhledem k poloze lokality v zástavbě, nízké bonitě půdy, zatížení území škodlivinami převážně z dopravy, nelze předpokládat do budoucna zemědělské využití území. ÚPn proto určuje území k zástavbě s tím, že se časem začlení do plně urbanizovaných ploch. Trvalý zábor ZPF bude kompenzován sadovými úpravami. 

Z hlediska ochrany ZPF má proto uvedený záměr málo významný vliv, vliv na znečištění  a erozi půdy nebude rozhodující. Závěry uvedené v dokumentaci lze akceptovat.

Z akustického hlediska je zpracování předložené dokumentace provedeno dostatečně, pouze nejsou konečné grafické výstupy z programu Hluk-Plus “přeneseny” plošně do mapového podkladu. Grafické výstupy rozložení izofon je třeba přemalovat do reálné mapy a v reálném měřítku.

Při výpočtu hluku ze stavební činnosti je třeba počítat s reálným nasazením stavební techniky a ekvivalentní hladinu každého zdroje hluku přepočítat na povolenou dobu pro hlučné stavební práce. Výstavbu je třeba rozdělit do etap (např. zemní práce, hrubá stavba, dokončovací práce apod.) a pro jednotlivé etapy zadat do výpočtu ty typy strojů, které se dané etapy zúčastní (obvykle nejhučnější jsou první fáze výstavby). Není obvyklé hlukovou studii s posouzením hluku výstavby ukončit doporučením, že po výběru dodavatele bude třeba zpracovat hlukovou studii zaměřenou na hodnocení hluku z výstavby (str. 16).

Výsledné zhodnocení hluku z provozu po ukončení výstavby Kauflandu je z hlediska dopravního hluku jednoznačně mírným zhoršením stávajícího stavu o 0,2 až 0,7 dB a zpracovatelka studie sama uvádí, že stav není možno řešit protihlukovými bariérami.
 
Zhoršení hlukového stavu v okolních obytných objektech z důvodu výstavby a provozu jiného subjektu není možné akceptovat bez návrhu řešení. V případě, že hygienický dozor uvedenou stavbu povolí i přes nárůst hlukové imise u nejbližší zástavby, doporučujeme nouzově řešit stav výměnou oken u všech zasažených objektů a bytů z prostředků investora za okna s vyšším zvukoizolačním efektem.

Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace ve své rozptylové studii konstatuje, že dané území je značně ovlivněno stávající dopravní zátěží. Studie odhaduje  zvýšení  dopravní zátěže  obslužní dopravou při výstavbě navrhovaného  obchodního centra pro okolní obytnou zástavbu. Po uvedení obchodního centra  do provozu se ve studii předpokládá, že nadále nebude docházet k překračování hygienických limitů. Snížení emisí bude způsobeno lepším technologickým spalováním v automobilech.
Toto konstatování se v budoucnosti může ukázat jako příliš optimistické a proto hlavní město Praha požaduje, aby byla organizace dopravní obsluhy  při výstavbě a při provozu obchodního centra organizována tak, aby nedocházelo ke zhoršení kvality ovzduší pro stávající obytnou zástavbu podél ulic Spojovací a Koněvova. Hlavní město Praha požaduje posoudit možnost zavedení případných nápravních opatření pro zlepšení  kvality ovzduší v dané oblasti. 

Z hlediska nakládání s odpady je dokumentace zpracována dostatečně, hodnotí produkci odpadů při stavbě i při provozu zařízení, zabývá se i bilancí zemin. Zpracovatel dokumentace věnoval pozornost jak problematice nebezpečných odpadů, tak separaci a využívání odpadů ostatních. Upozorňujeme pouze, že z hlediska vlivu na životní prostředí se preferuje spalování odpadů před skládkováním, a že během několika málo let bude v souladu se zákonodárstvím EU zakázáno ukládat na skládky biologicky rozložitelný odpad.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je předložená dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. 

V kapitole C.II.A.2. “Voda”  je zhodnocen výskyt podzemní vody ve vazbě na  geologickou stavbu lokality, včetně chemismu a agresivně působících složek. V kapitole C.II.A.4.  jsou podrobně  popsány   geologické a hydrogeologické poměry. 

Z hlediska surovinových zdrojů  nejsou v zájmovém území registrována žádná ložiska nerostných surovin,  dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí žádné geologické  památky ani významné paleontologické nálezy. 

Navrhovaná výstavba  nevyvolá  podstatné změny v  hydrogeologickém režimu. 

V dalším stupni projektové dokumentace je nutno realizovat podrobný průzkum radonového rizika. 

Z hlediska zásobování vodou neovlivňuje navržené řešení negativním způsobem životní prostředí. Areálová vodovodní přípojka je napojena na stávající vodovodní řad DN 200, který vede v chodníku ul. Spojovací. Celková potřeba vody (pro účely zdravotní techniky, závlahy, požární voda) pro lokalitu bude činit 6630 m3/rok. Řešení není v rozporu s koncepcí zásobování vodou a schváleným územním plánem.

Z hlediska odkanalizování a vodních toků nespadá dotčené území do vodohospodářsky významné oblasti, ani se v něm nevyskytují pásma hygienické ochrany vodních zdrojů nebo pramenné oblasti. Zájmové území se nachází asi 700 – 800 m západně od toku Rokytky. V blízkém okolí se nenalézá žádná funkční vodní plocha ani vodoteč.  

V lokalitě nejsou žádné inženýrské sítě. Výstavba vyvolá přeložku (respektive rekonstrukci) stávající stoky Via DN 640 a DN 740 vedoucí podél hranice pozemku. Tato stoka jednotné kanalizace odvádí odpadní vody z oblasti do kmenové stoky F. Odvedení splaškových vod je navrženo do areálové kanalizace svedené do výše uvedené stoky veřejné kanalizační sítě. Tou budou odpadní vody svedeny na Ústřední čistírnu odpadních vod na Trojském ostrově. 

Všechny dešťové vody z ploch Obchodního Centra Kaufland Praha - Jarov, to je ze střech, parkovišť, zpevněných ploch i zeleně (čisté i znečištěné) budou vlastní kanalizační sítí rovněž svedeny do jednotné veřejné kanalizace hl. města Prahy. Znečištěné dešťové vody ze zpevněných ploch a parkovišť budou čištěny v odlučovačích ropných látek na hodnoty předepsané kanalizačním řádem. Celkové vypočtené roční množství odváděných dešťových vod bude 9 255 m3. V předložené dokumentaci se při výpočtu množství dešťových vod vychází z intenzity návrhového deště 160 l/s x ha. Pro jednotnou kanalizaci, v jejímž povodí navrhovaná stavba leží se má vycházet z hodnoty 205 l/s x ha (dle ”Revidovaných pokynů pro odvodnění hlavního města. Prahy pro přechodné období do dokončení I. fáze Generelu odvodnění hlavního města Prahy”, které byly schváleny pod č.j. 1389 dne 7.12.1999 Radou zastupitelstva hl. m. Prahy). Dále konstatujeme, že v dokumentaci je navrženo odvedení všech (i čistých dešťových vod a vod ze zeleně) do jednotné kanalizační sítě. Dle výše uvedených Revidovaných pokynů je požadováno rozdělení dešťových vod na čisté a znečištěné a přímo do kanalizace zaústit pouze znečištěné dešťové vody. Čisté dešťové vody buď využívat místně např. k zalévání nebo je zasakovat, případně využívat povrchové retence k tomu, aby byl odtok do kanalizační sítě rovnoměrný a nedocházelo k jejímu přetěžování za deště. V dokumentaci nejsou tyto možnosti vyhodnoceny ani není proveden průkaz zda je toto řešení možné či nikoliv. V dokumentaci není doložena bilance čistých dešťových vod. 

Vzhledem ke zjištěným nedostatkům se domníváme, že dokumentaci EIA je nutno z hlediska odkanalizování dopracovat o výše uvedené připomínky.

Z hlediska zásobování teplem nejsou k dokumentaci připomínky, zásobování objektu teplem je navrženo z horkovodní soustavy centrálního zdroje tepla Pražské teplárenské a. s. Místo a způsob napojení je nutno projednat s provozovateli tepelných rozvodů Pražskou teplárenskou, a.s., popřípadě Střední odbornou školou a učilištěm v Učňovské ulici. 

Z hlediska zásobování zemním plynem bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Případné přeložky plynovodních sítí je nutno projednat s provozovatelem Pražskou plynárenskou a.s.

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou připomínky. Stavba není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl.m. Prahy. 

Z hlediska telekomunikací nejsou připomínky. Stavba není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. 

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci s ní hlavní město Praha nesouhlasí, požaduje její zásadní přepracování, pokud bude zájem o  nové předložení do projednání.