Informace

k vyhodnocení komplexního tříděného sběru komunálního odpadu a nebezpečných složek komunálního odpadu v hl. m. Praze za rok 2000.

KOMPLEXNÍ TŘÍDĚNÝ SBĚR VYUŽITELNÝCH SLOŽEK KO

Rok 2000 byl třetím rokem, v němž je realizován celoplošný komplexní systém třídění komunálního odpadu. Tříděné druhy odpadu jsou:

•	papír a lepenka
•	sklo směsné
•	plasty směsné
•	nebezpečné složky komunálního odpadu
•	objemný odpad
•	směsný odpad
•	kovy železné a neželezné, stavební odpad - suť, elektrotechnický odpad, odpad z údržby zeleně, dřevěný odpad, pneumatiky (pouze na sběrných dvorech).

Realizace celoplošného systému třídění v donáškovém systému byla plánována na 4 roky, tak aby v roce 2001 bylo dosaženo cílového stavu 1 sběrné místo pro 400 obyvatel. V průběhu roku 1998 byla realizace urychlena a to tak, že na konci roku byl stav 1 sběrné stanoviště pro 1000 obyvatel. Na konci roku 1999 byl stav 1 sběrné místo připadající v průměru na 500 obyvatel. V roce 2000 bylo dosaženo konečného stavu, jedno sběrné místo připadá v průměru na 400 obyvatel města. V loňském roce byly posilovány počty sběrných míst zejména oblastech s nižší hustotou obyvatel (zástavby RD a vilové) vzhledem k potřebě snížení docházkové vzdálenosti. V donáškovém systému jsou uplatněny sběrné nádoby (kontejnery) o objemu 1 100 - 3 200 litrů, s horním nebo spodním výsypem.

Vedle toho je na území Pražské památkové rezervace od roku 1998 uplatňován tzv. dovozný systém tříděného sběru, kdy jsou sběrná hnízda umístěna přímo v bytových objektech. K tomuto účelu slouží plastové sběrné nádoby o objemu 120 a 240 litrů. Těchto sběrných míst by mělo být až 1200. Jejich zřízení je však odkázáno na souhlas vlastníka nemovitosti.

Lokality pro umístění sběrných míst určují městské části po konzultaci se svozovou společností. Počet sběrných míst odpovídá počtu obyvatel a typu zástavby. Každé stanoviště sběrných nádob musí mít povolené zvláštní užívání komunikace (pokud je umístěno na pozemní komunikaci (na vozovce, na chodníku apod.).

SCHÉMA ORGANIZACE TŘÍDĚNÉHO SBĚRU

papír		    sklo			 plasty			nebezpečné
lepenka							odpady

kontejnerový				 mobilní sběr
sběr					 250 tras x 8 zastávek
			- dovozný
sběr 			- donáškový				 stabilní sběrná místa
ve školách							 17 míst

			 sběrné				 lékárny
			 dvory HMP				 228 
			 4

ostatní využitelné			objemný 		termické využití,
odpady				odpad			skládkování

					směsný
					odpad

VÝSLEDKY TŘÍDĚNÉHO SBĚRU V LETECH 1998-2000:

Před realizací projektu bylo na území města zřízeno několik samostatných, lokálních, třídících systémů, které provozovali převážně Sběrné suroviny Praha, a.s. Většinou se jednalo o sběr skla, méně byl sbírán papír, minimálně plasty. Celková výtěžnost v tomto období nepřesahovala 0,5 % hmotnosti komunálního odpadu. Od ledna 1998 se množství vytříděných využitelných složek komunálního odpadu zvyšuje. Trend je patrný z následující tabulky.

Výsledky tříděného sběru v roce 1998, 1999 a 2000:
druh tříděného sběru	rok 1998	rok 1999	rok 2000	
	množství vytříděného odpadu v tunách	množství vytříděného odpadu v tunách	množství vytříděného odpadu v tunách	
Papír, Sklo, Plasty	6 915	13 400	18 404	
Papír - školy	510	851	950	
Sběrný dvůr Praha 6	-	373	1 269	
Sběrný dvůr Praha 8	443	545	710	
Sběrný dvůr Praha 12	70	292	622	
Sběrný dvůr H. Počernice	-	-	992	
Nebezpečný odpad	120	222	267	
Objemný odpad	13 128	15 900	16 150	
Kovy - spalovna	1 970	3 056	2 878	
Celkem	23 156	34 639	42 242	

V roce 2000 došlo k 4,3 % nárůstu množství komunálního odpadu, což je o 0,7% více než v roce 1999, kdy meziroční nárůst představoval 3,6 % hmotnosti komunálního odpadu. Pro porovnání je možné uvést např. Vídeň, která udávala v roce 1999 meziroční nárůst množství odpadu ve výši 1,5 %. Z 232 tis. tun v roce 1998 se množství zvýšilo již na 240,3 tis. tun v roce 1999 a v loňském roce překročilo o 600 tun hranici 250 tis. tun. Ale i přes tyto negativní skutečnosti se díky tříděnému sběru podařilo udržet celkové množství odpadu, které bylo nutné zneškodnit na skládce či na spalovně v úrovni srovnatelné s předchozími roky (224 – 226 tis. tun zneškodněného KO). Z přiložených tabulek je zřejmé, že se v loňském roce snížilo množství směsného odpadu zpracovaného spalovnou Malešice. Tato skutečnost je dána tím, že spalovna byla v letním období (od 1.6. do 18.8.2000) odstavena z důvodu záruční rekonstrukce vnitrního pláště komínu. 

rok	domovní odpad (t)	zneškodněno celkem (t)	zneškodněno skládkování (t)	termicky využito (t)	vytříděno (t)	vytříděno ze škváry - Fe (t)	poznámka	
1998	232 000	224 000	94 000	130 000	8 000	1 970		
1999	240 300	224 500	31 000	193 000	15 800	3 065		
2000	246 300	224 000	47 500	176 500	22 300	2 900	odhad	
2000	250 700	226 000 	59 000	167 000	24 700 	2 900	skutečnost	

Je tedy vidět, že celkový nárůst produkce odpadu v roce 1999 se opět podařilo zachytit právě tříděným sběrem. V roce 2001 bude (podle předpokladu) opět zvýšeno množství vytříděných odpadu z kontejnerů na ulicích a celkové množství překročí hranici 30 tis. tun. 

Zvyšující se účinnost tříděného sběru KO dokládá následující tabulka: 

rok	účinnost třídění (% hmotnosti)	poznámka	
1997	0,5	před realizací projektu 	
1998	4,3	za 1. rok realizace projektu	
1999	7,8	za 2. rok realizace projektu	
2000	10-12	odhad pro 3. rok realizace projektu	
2000	11	Skutečnost za 3. rok realizace projektu	

Pokud za využití odpadu považujeme i termické využití odpadu ve spalovně odpadu, bude výsledek třídění výraznější (to odpovídá i záměru návrhu nového zákona o odpadech, jehož účinnost se očekává od 1. ledna 2002):

rok	účinnost třídění 

(% hmotnosti)	podíl zneškodněného odpadu 
(% hmotnosti)	poznámka	
1997	0,5	99,5	Před realizací projektu 	
1998	43	57	skutečnost za 1. rok realizace projektu	
1999	63	37	Skutečnost za 2. rok realizace projektu	
2000	57	43	odhad pro 3. rok realizace projektu 	
2000	56,7	43,4	Skutečnost za 3. rok realizace projektu	

Podrobný ucelený přehled o množstvích jednotlivých složek KO v jednotlivých letech realizace projektu celoplošného tříděného sběru komunálního odpadu je uveden v příloze č.1 této informace.

V následujících letech by měl být zajištěn následující rozsah třídění a materiálového využití tříděného sběru komunálního odpadu v Praze:

rok
	1997	1998	1999	2000	2001	2005	2010	
% využití KO	0,5	4,3	7,8	11	13-15	25	37	
pozn.: údaje v tabulce nezahrnují objemný odpad

Tento vývoj je možné realizovat pouze v případě, že budou ze strany města vytvářeny finanční možnosti pro jeho realizaci.

Pro porovnání je v následující tabulce uveden přehled dosahovaných podílů mezi materiálovým využitím, termickým využitím a skládkováním:

STÁTY	počet	PODÍL:			
EU*	obyvatel	recyklace	spalování	skládkování	
Belgie	10,2	3	54	43	
Dánsko	5,4	25	40	35	
Finsko	5,2	30	4	66	
Francie	59,0	8	33	59	
Nizozemsko	15,8	28	42	30	
Rakousko	8,1	24	11	65	
SRN	82,1	18	36	46	
Švédsko	8,9	19	47	34	
Velká Británie	59,1	6	9	85	
Celkem*	253,7	14	29	57	
* jedná se o 68% obyvatelstva EU (bez Irska, Itálie, Lucemburska, Portugalska, Řecka, Španělska)	
JINÉ	počet	PODÍL:			
STÁTY	obyvatel	recyklace	spalování	skládkování	
Norsko	4,4	14	18	68	
Švýcarsko	7,3	30	59	11	
Celkem	11,7	24	43	33	
					
HODNOCENÉ	počet	PODÍL:			
STÁTY	obyvatel	recyklace	spalování	skládkování	
Celkem	265,4	14	30	56	
					
		PODÍL:			
	rok	recyklace	spalování	skládkování	
hl. m.	1997*	1	0	99	
PRAHA	1998	4,3	37	58,7	
	1999	8	55	37	
	2000	11	46	43	
pozn.:	* před zavedením celoplošného třídění	
	zvýrazněné buňky uvádí vážený průměr hodnocených zemí	

Pro informaci o množství sběrných nádob pro tříděný sběr papíru, skla a plastu jsou zpracovány následující tabulky.

Stav k 31.12.2000

Papír		Plasty	
četnost obsluhy	1x za 
2 týdny	1x za týden	2x za týden	3x za týden		1x za 
2 týdny	1x za týden	2x za týden	3x za týden	
120 litrů		565	251				536	252		
240 litrů		238	31				215	31		
1100 litrů	8	1609	624			11	638	1 700	400	
1,1 m3		91	30							
2 m3				37			35			
3,2 m3	296	30								

Sklo	
četnost obsluhy	1x za 
8 týdnů	1x za 
6 týdnů	1x za 
4 týdny	1x za 
3 týdny	1x za 
2 týdny	1x za týden	2x za týden	
120 litrů						799	200	
240 litrů					24	178	31	
1100 litrů			610		105			
1,1 m3			450		82			
2 m3					35			
2,5 m3		1 219		10				
3,2 m3	189							

KOMPLEXNÍ TŘÍDĚNÝ SBĚR NEBEZPEČNÝCH SLOŽEK KO

Nebezpečné složky komunálního odpadu tvoří cca 0,5 - 1% hmotnosti komunálního odpadu. Jedná se o barvy, lepidla, pryskyřice, rozpouštědla, kyseliny, hydroxidy, detergenty, odmašťovací prvky, fotochemikálie, léky, pesticidy, galvanické články (suché, mokré), zářivky a ostatní odpady s obsahem rtuti, zařízení s obsahem chlorfluoruhlovodíků (lednicky, mrazničky), oleje a tuky. Stejně přísné podmínky pro nakládání s těmito odpady se vztahují i na obaly se zbytky těchto škodlivin a jimi znečištěné obaly.

V listopadu 2000 byl systém rozšířen o pilotní projekt sběru použitých injekcích jehel od diabetiků. Na tomto pilotním projektu participuje Svaz diabetiků ČR, který od hl. m. Prahy získal grant na hotovení a distribuci speciálních kontejnerků pro sběr použitých injekcích jehel. Diabetici pak mohou jehly odevzdat v určených lékárnách (ve skutečnosti je možno kontejnerek odevzdat ve všech lékárnách, obsluhovaných v rámci provozovaného systému sběru NO).

Základní statistická data o vytříděných množstvích těchto odpadů jsou uvedena v předcházejících tabulkách i v příloze č.1 této informace.

V roce 2000 bylo vytříděno ve třech formách sběru, které jsou v Praze uplatňovány (mobilní sběr, stabilní sběrná místa, sběr léků a Hg teploměrů v lékárnách), celkem 267 236 kg těchto odpadů. Tato hodnota je o 20% vyšší než v roce 1999. V průměru bylo vytříděno 0,22 kg na jednoho Pražana. Výraznější nárůst se očekává v tomto roce, neboť dojde k rozšíření sběru vyřazených chladniček, jejichž sběr je dosud limitován pěti sběrnými místy (v loňském roce se podílela tato zařízení 57 tunami na celkovém množství odpadu – 21,4 % NO a stala se 2. nejzastoupenější složkou NO; v roce 2001 očekáváme až 150 – 190 tun tohoto druhu odpadu). V roce 2000 bylo pořadí podle vytříděných množství následující:

Druh odpadu	množství (kg)	
barvy, lepidla, pryskyřice	99 105	
vyřazená chladící zařízení	57 266	
galvanické články (suché, mokré)	54 055	
léky	32 811	
odpadní oleje nebo tuky	11 551	
vyřazené chemikálie	4 769	
rozpouštědla	2 369	
ostatní plasty se zbytky škodlivin	1 494	
zářivky a odpady s obsahem rtuti	890	
fotochemikálie	802	
nádobky od spreje	785	
detergenty a odmašťovací přípravky	636	
izolační materiály	317	
kyseliny	207	
odpad s obsahem anorganických chemikálií	108	
odpad s obsahem ropných látek	55	
textilní materiál se zbytky škodlivin	9	
pesticidy	5	
ostré předměty (diabetické jehly)	2	
CELKEM	267 236	

Z hlediska zastoupení jednotlivých způsobů sběru NO je pořadí následující:

Druh tříděného sběru NO	Podíl na celkovém množství (%)	
Sběr ve stabilních sběrnách a sběrných dvorech 	53,2	
Mobilní sběr 	34,9	
Lékárny – sběr léku, Hg teploměrů a pilotní projekt sběru injekcích jehel od diabetiků 	11,9	

V následující tabulce jsou uvedeny látkové toky podle následného způsobu nakládání s vytříděnými nebezpečnými složkami KO v loňském roce:

Další nakládání s NO	Množství (kg)	Nakládání s NO po úpravě	Množství (kg)	
přímé termické zneškodnění	35 548	 	 	
přímá materiálová recyklace	112 211	 	 	
k úpravě vlastností	119 477	z toho:	 	
 		termické zneškodnění	12 402	
 		materiálová recyklace	41 876	
 	 	skládkování	65 199	
 	 	 	 	
Celková bilance nakládání s NO	Množství (kg)	podíl (%)	pozn.	
termické zneškodnění	47 950	17,9	spalovny NO	
materiálová recyklace	154 087	57,7	 	
skládkování	65 199	24,4	skládky NO	
Celkem	267 236	100,0	 	

Z uvedeného přehledu je zřejmé, že se daří zajišťovat vysoký podíl materiálového využití (recyklace) vytříděných nebezpečných odpadů, který v loňském roce činil 58%. Spalování ve speciálních spalovnách je nejméně využívaným způsobem zneškodnění nebezpečných odpadů, které nelze materiálově využívat. Pouze jedna čtvrtina vytříděných nebezpečných odpadů je ukládána na skládky nebezpečných odpadů.

TECHNICKÁ VYBAVENOST ÚZEMÍ

V loňském roce se výrazným způsobem zvýšila soběstačnost území Prahy při nakládání s vytříděnými složkami KO. 

-	Papír
V květnu 2000 byl zahájen provoz dotříďovací linky na papír a lepenku společnosti Pražské služby, a.s. v Praze 9. Kapacita linky vyhovuje potřebám Prahy na dotříďování těchto odpadů. Linka rovněž umožňuje dodávky papíru zpracovatelům podle aktuálních potřeb, což je požadavek papírenského průmyslu. Kromě těchto kapacit existují na území města i další dotříďovací linky, které slouží pro úpravu papíru a lepenky z živnostenského odpadu (např. PAPKOV, s.r.o., Domeček-odpady, s.r.o., DDM, s.r.o…).
Mimo kontejnerového způsobu sběru je pod záštitou OIM MHMP realizována druhá forma sběru papíru, prostřednictvím základních škol. Sběr má formu soutěže škol. Za odevzdaný papír školy dostávají tržby a v závěru školního roku jsou pravidelně vyhodnocovány a odměňovány nejlepší školy ve sběru podle celkového množství i podle průměru na jednoho žáka. Tuto formu sběru zajišťují Středočeské sběrné suroviny, a.s., které papír dotříďují na své lince v Kralupech nad Vltavou. Vytříděné množství se pohybuje v úrovni cca 10% veškerého vytříděného papíru.
-	
Sklo
Směsné sklo je jedinou komoditou, která je po svozu bez úpravy odvážena zpracovatelem na dotříďovací zařízení v Příbrami ATM s.r.o. Ale ani v tomto případě nejsou náklady na odvoz na straně města, ale dopravu si zajišťuje sám odběratel suroviny.

-	Plasty
V únoru 2000 byl zahájen provoz dotříďovací linky směsných plastů společnosti WECOM, a.s. v Čakovicích. Tím odpadla ekonomicky náročná přeprava plastů na mimopražská zařízení. V průběhu roku se dále připravovala nová linka na dotříďování a zpracování směsných plastů v Běchovicích společnosti Stabilplastik, s.r.o. Tato linka byla využívána ve zkušebním provozu s tím, že trvalý provoz by měl být zahájen ve druhém čtvrtletí roku 2001. Kapacita obou linek vyhovuje očekávanému výskytu plastů z tříděného sběru v Praze.

-	Směsný odpad
Jako v minulých dvou letech, tak i v roce 2000 se směsný odpad z části využíval termicky ve spalovně Malešice a z části byl ukládán na skládku Ďáblice (viz příloha č.1). 

Spalovna Malešice
Spalovna Malešice prochází radou technologických úprav provozu s cílem maximálně eliminovat možné negativní dopady na životní prostředí. Jedním z prvních opatření byla instalace senzoru kontrolujících radioaktivitu naváženého odpadu. Tímto opatřením se do spalovacího procesu nemůže dostat žádná látka, která by měla vyšší radioaktivitu než nastavená mezní hodnota. Vyloučený odpad je za stanovených podmínek odvezen do areálu skládky Ďáblice a v souladu s platnou legislativou zaměřen (lokalizován), vyjmut z odpadu a odstraněn a následně zneškodněn podle pokynu SÚJB. Druhým opatřením, které bylo realizováno v loňském roce, je technologická úprava v procesu čištění kouřových plynů, jejímž výsledkem je snížení emisí dioxinů pod úroveň 0,01 ng.m-3. Tím se spalovna dostala pod úroveň, kterou vyžaduje legislativa ES, ale i naše novelizovaná vyhláška stanovující emisní limity, jejíž účinnost nabude v roce 2003. Posledním významným zlepšením, které má vliv na snížení emisí látek je realizace opatření ke snížení emisí oxidů dusíku.

Vedle těchto pozitivních opatření je nutné zmínit nedořešení postavení spalovny jako energetického zdroje. Zájem o vyrobené teplo ze strany Pražské teplárenské, a.s. uměle snižuje možnost kapacitního využití spalovny na max. 70 %. To znamená, že z teoreticky optimálního množství 280 tis. tun může být ve spalovně zpracováno cca 195 tis. tun KO. Nevýhodná a cenu nakládání s odpady zatěžující je i nízká výkupní cena, za kterou je tepelná energie ze strany PT a.s. odebírána (cca 40 Kč/GJ).

Skládka Ďáblice
Skládka Ďáblice je v provozu od poloviny roku 1993 (první etapa). V současné době je první etapa téměř zaplněna. Z uvedeného důvodu požádal provozovatel skládky o zpracování změny územního plánu k realizaci druhé etapy. Při standardním množství návozu odpadu odhaduje provozovatel skládky dobu k úplnému zaplnění první etapy na 7-8 měsíců. Tato doba muže být prodloužena využíváním skládky Úholičky, která má stejného provozovatele. Ukončení skládkování v Ďáblicích zatíží (kromě dopravních nákladů) každou tunu odpadu poplatkem za uložení odpadu (který podle návrhu zákona o odpadech narůstá z výše 120 Kč/t v roce 2002 až na 250 Kč/t v roce 2009). Při skládkování na území obce se pro vlastní KO obce tento poplatek nevybírá. 

INFORMAČNÍ PODPORA 

Hl. m. Praha i v minulém roce realizovala několik projektů zaměřených na podporu tříděného sběru. Dopady se pozitivně projevily ve splnění vytřídění stanovených množství jednotlivých složek KO i v kvalitě komodit. Příklady včetně cílových skupin jsou uvedeny v následujícím přehledu:

Obsah	přeškol. mládež (MŠ)	školní mládež (ZŠ)	školní mládež (SŠ)	ostatní populace	
samolepky ve vozidlech MHD (vnitřní - malé)	 	 	 	 	
samolepky na vozech MHD (vnější - velké)	 	 	 	 	
soutěžní seriál v časopise Sluníčko	 	 	 	 	
Hry a soutěže v časopise Pastelka	 	 	 	 	
Odpadové Fórum (pravidel. příl. Praha a odpady)	 	 	 	 	
Rodina a škola	 	 	 	 	
Odpady (odb. časopis)	 	 	 	 	
EKO (odb. časopis)	 	 	 	 	
Ročenka ŽP hl. m. Prahy	 	 	 	 	
podklady pro tiskoviny MČ	 	 	 	 	
Hra o třídění odpadu "Koníci"	 	 	 	 	
Informace na www.prague-city.cz (OIM MHMP)					
harmonogram mobilního sběru NO	 	 	 	 	
dokumentárně-instruktážní film "Kam s ním"	 	 	 	 	

ZÁVĚR:

V roce 2000 se podařilo splnit záměry hl. m. Prahy na úseku třídění komunálního odpadu. Celkový podíl materiálově využívaných odpadů představuje 11 % hmotnosti KO. Již třetím rokem se daří i pres 4% meziroční nárůst množství KO udržovat množství směsného odpadu určeného ke zneškodnění ve spalovně či na skládce na hodnotě cca 225 tis. tun KO a meziroční nárůst množství KO zachycovat v podobě vytříděných množství využitelných složek KO. Vedle splněných množství se podařilo dokončit v roce 2000 náběh systému tak, že počet instalovaných sběrných míst odpovídal na konci minulého roku stavu, který měl být dosažen až v závěru roku 2001. Pozitivní je i skutečnost, že u nejdůležitějších komodit je úprava vytříděných surovin před vlastním materiálovým využitím realizována na území města. Na výsledcích tříděného sběru se podílí i cílená informační podpora ze strany města. V průběhu roku 2000 došlo k provoznímu ověření úprav technologie čištění kouřových plynů ve spalovně Malešice, které mají příznivý dopad na snížení emisí dioxinů pod 0,1 ng/Nm3 (dosaženo 0,082 ng/Nm3) a NOx pod 350 mg/Nm3 (český emisní limit) i pod běžný evropský limit 200 mg/Nm3 (dosaženo v průměru 180 mg/Nm3). Tím jsou s velkou bezpečností splněny české i evropské limity.