Zpráva o realizaci a výhledu cyklistických komunikací na území hl.m. Prahy                                                   

	Rada Zastupitelstva hl.m. Prahy rozhodla o systémovém opatření k rozvoji cyklistických komunikací na území hl.m. Prahy do r. 2000 usnesením č. 323 ze dne 13. 4. 1993 a Zastupitelstvo hl.m. Prahy schválilo strategii k rozvoji cyklistických komunikací v Zásadách dopravní politiky hlavního města Prahy usnesením č. 13/21 ze dne 11. 1. 1996.
           V rámci přípravy opatření rady Zastupitelstva hl.m. Prahy byla zpracována koncepce a navržena etapizace postupné výstavby cyklistických komunikací s převažujícím zaměřením na rekreační cyklistiku a s cílem pokrýt celé území hl.m. Prahy  s vazbami na regionální či celostátní cyklotrasy.
	Z koncepčního hlediska jsou cyklistické komunikace rozděleny do tří kategorií. Dvě kategorie tvoří cyklistická stezka, která se skládá z cyklistického pásu nejméně dvoupruhového nebo cyklistický pruh. V obou případech je cyklistická doprava vždy oddělena od ostatní dopravy. Do třetí kategorie patří cyklistická trasa, na které je cyklistická doprava vedena spolu s ostatní dopravou a z uvedených kategorií je též nejméně investičně náročná, neboť se zpravidla investičně jedná pouze o dopravní a informační značení.  
Dále koncepce počítá s tím, že ve stávající komunikační síti hl.m. Prahy budou cyklistické komunikace realizovány jako její doplněk a kde to intenzita cyklistického provozu bude vyžadovat a současně to umožní i šířkové poměry, bude se dávat přednost zřizování cyklistických stezek či cyklistických pruhů.
 Další zásadou koncepce  je snaha všeobecně minimalizovat kontakt s intenzivní automobilovou dopravou. K tomu účelu mají být v centru města použity společné komunikace pro pěší a cyklisty, dále pak místní komunikace s malým silničním provozem a v okrajových částech pokud možno cyklistickou dopravu oddělit  od ostatní dopravy. 
Lze konstatovat, že takto pojatá koncepce v podstatě reflektuje složitost konfigurace pražského terénu a deficit nadřazené komunikační sítě města, kde úplná segregace cyklistické dopravy od ostatní dopravy v dohledné době není reálná.
	Navržená etapizace předpokládala tři období (1. etapa 1993 - 1994 v délce 107 km, 2. etapa 1995 - 1996 v délce 61 km a 3. etapa do konce r. 2000 v délce 232 km - celkem 400 km).
	Pro 1. a 2. etapu byly zpracovány studie cyklistických komunikací, které podle platných normových kritérií vyzněly ve prospěch cyklotras především v širším centru Prahy. Při vlastní realizaci pak v okrajových částech města nastaly komplikace s majetkoprávními poměry a stalo se pravidlem vyhledávání náhradních vesměs delších tras, což vlastní výstavbu nejen prodražovalo, ale zejména ji značně  časově  prodlužovalo.
	K majetkoprávním problémům ještě přistoupil obecný nedostatek finančních prostředků na výstavbu dopravní infrastruktury v hlavním městě Praze. Na cyklistické komunikace v posledních čtyřech letech nebyly přiděleny z rozpočtu hl.m. Prahy žádné finanční prostředky. 
	V tomto období MČ Praha 4 a MČ Praha  2 ze svých prostředků v r. 1998 a 2000 zajistily zprovoznění tří úseků cyklotras celoměstského významu, které vedou jejich obvody a na výstavbu vlastních cyklistických komunikací se projekčně připravuje MČ Praha 7 a MČ Praha - Dubeč.
	K dnešnímu dni z výstavby cyklistických komunikací je podle předmětného usnesení rady Zastupitelstva hl.m. Prahy dokončeno v první etapě cca 80%, v druhé etapě cca 60% a ze třetí etapy je cca 5% v projekční rozpracovanosti. V podstatě  se jedná o třetí kategorii cyklistických komunikací - cyklotrasy, kterých je v provozu celkem cca 180 km jak celoměstského tak i místního významu.	
	V zájmu zajištění a udržení dobrého stavu na těchto cyklistických komunikacích byly v posledních dvou letech učiněny následující kroky:	
•	opatřením odboru dopravy MHMP z března 1999 byla určena TSK hl.m. Prahy za garanta správnosti dopravního značení na všech cyklistických komunikacích a za jediného partnera pro editory mapových podkladů o těchto komunikacích na území hl.m. Současně byly požádány MČ, aby s TSK hl.m. Prahy uzavřely dohodu na výkon správy a údržby dopravního značení v případě, že vlastníkem majetku není hl.m. Praha
•	pro provozované cyklistické komunikace je připraven projekt s vypracovaným podrobným itinerářem na obnovu dopravního značení m.j. i podle nových technických podmínek pro orientační značení na cyklistických trasách, schválených MDS ČR v červnu 1999. Ještě v tomto roce by se měli uskutečnit práce s tím spojené v rozsahu 1,0 mil Kč s dokončením v příštím roce. Obnovu  zajišťuje TSK hl.m. Prahy v letošním roce z prostředků vyčleněných na tuto akci usnesením rady ZHMP č. 1113 ze dne 19. 9. 2000 
•	zpracování projektu  na zařazení některých cyklistických komunikací na území hl.m. do základního systému cyklistických tras ČR. V této souvislosti se evidentně ukázala potřeba  co nejrychleji dokončit alespoň první etapu shora citovaného opatření
•	zřízení stojanů na  kola pro bezplatnou úschovu kola na většině provozovaných záchytných parkovištích systému  P +  R. V tomto záměru se bude pokračovat při všech dalších výstavbách P + R 
•	do konce t.r. se počítá s instalací stojanů na kola cca u 11 stanic metra dle studie, zpracované ÚDI hl.m. Prahy
•	byla požádána firma JCDecaux, aby v rámci svých smluvních závazků připravila ještě v tomto roce návrh prototypu stojanu v zasklené úpravě, s možností uzamykání a instalace v historické části města
•	je připravována digitální mapa již provozovaných cyklistických komunikací na území hl.m. Prahy prostřednictvím odboru informatiky MHMP v geografickém informačním systému (GIS) s podrobnou charakteristikou jednotlivých komunikací

	V návrhu rozpočtu hl. m. Prahy je na příští rok (2001) požadováno na cyklistické komunikace cca 9,237 mil. Kč. Tato částka je určena na přípravu staveb a zčásti na jejich realizaci. Vzhledem k potřebě zajistit napojení na celostátní trasy a dovést tak již  provozované cyklistické komunikace až na hranici hl.m., bylo by žádoucí v následujících letech na cyklistické komunikace uvažovat cca10 mil. Kč ročně.
	Podle zásad dopravní politiky, schválených usnesením Zastupitelstva hl.m. Prahy č. 13/21 dne 11. 1. 1996, je třeba vytvářet podmínky pro cyklistické kolo jako dopravní prostředek každodenní dopravní obslužnosti. Tento požadavek je automaticky uplatňován a prověřován při přípravě všech nových staveb. Avšak do doby dobudování nadřazené komunikační sítě lze zejména v centru města k jeho realizaci přistupovat jen částečně.