Příloha č. l k usnesení ZHMP č. 47/11 ze dne 17.10.2002

Koncepce politiky 
hl. m. Prahy ve vztahu 
k
národnostním menšinám

Předkladatel: 
Otto Kechner, náměstek primátora

Zpracovatel:
PhDr. Jaroslav Balvín, CSc.

Poradci a konzultanti pověření Komisí RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy:
Jana Haluková
Michal Chrzastowski

Poradce a konzultant: 
Doc. Ing. Zdeněk Trojan, CSc. 

Konzultace a připomínky: 
Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy
Městské části Praha 1-22
Odbor školství MHMP
Odbor kultury a výstavnictví MHMP
Odbor uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy MHMP

Praha, září 2002

Obsah

Úvod
1) 	Výchozí situace
2) 	Systém a organizace
3) 	Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti finanční
4) 	Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti kultury
5) 	Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti vzdělávání, uchování a rozvoje jejich jazyka a poznatků udržujících a rozvíjejících jejich identitu
6) 	Národnostní menšiny, které se zapojily do spolupráce s hl. m. Prahou
7) 	Etnické komunity, které komunikují a spolupracují s hl. m. Prahou
8) 	Hlavní cíle politiky hl.m.Prahy ve vztahu k národnostním menšinám
9) 	Konkretizace postupů při realizaci koncepce – shrnutí
10) 	Harmonogram realizace předkládané koncepce do roku 2006
11) 	Závěr

Přílohy
1) 	Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy
2) 	Přehled publikační činnosti národnostních menšin, finančně podpořené Prahou
3) Přehled akcí, prezentací a publikační činnosti, finančně podpořených,    organizovaných a  spoluorganizovaných  hl. m. Prahou
4) Projekt Domu národnostních menšin
5)Seznam občanských sdružení národnostních menšin na území hl. m. Prahy, spolupracujících s hl. m. Prahou
6) Literatura a prameny

MOTTO

“Národnostní menšina je společenství občanů České republiky žijících na území současné České republiky, kteří se odlišují od ostatních občanů zpravidla společným etnickým původem, jazykem, kulturou a tradicemi, tvoří početní menšinu obyvatelstva a zároveň projevují vůli být považováni za národnostní menšinu za účelem společného úsilí o zachování a rozvoj vlastní svébytnosti, jazyka a kultury a zároveň za účelem vyjádření a ochrany zájmů jejich společenství, které se historicky utvořilo.”
                                                               
                                                                  Zákon ze dne 10. července 2001 o právech příslušníků národnostních menšin a o změně některých zákonů. Zákon 273/2001Sb. Sbírka zákonů, částka 104 rozeslána dne 2. 8. 2001, str. 1

“Praha i nadále bude podporou kulturních, společenských a osvětových aktivit občanských sdružení a organizací národnostních menšin, zaměřených na různé skupiny obyvatel, členy národnostních sdružení a občany Prahy usilovat o udržení a rozvíjení tradic jednotlivých národností, dialogu mezi nimi a obohacení kulturního života v hlavním městě Praze.” 
                                                                                          Strategický plán hlavního města Prahy. Útvar    rozvoje  hl. m. Prahy, 2000, str. 101

Naše minority a majorita - přínos pro město
Prioritním cílem sdružení organizovaných na národnostně-menšinovém principu je pěstování a uchování svébytné kultury: jazyka, historie a kulturního dědictví svého společenství. Rovnocenným úkolem je zároveň i snaha předložit hmatatelné důkazy vzájemného ovlivňování. Menšinová skupina zákonitě přebírá mnohé prvky z kultury majority, ale stejným, ne - li větším dílem, obohacuje většinu svými specifickými vlastnostmi. Všemi dostupnými prostředky (přehlídky, výstavy, přednášky, festivaly, setkání a semináře, soukromé kontakty) se snaží propagovat své právo na důstojné místo ve většinovém živlu a uvědomovat majoritu  o své existenci a faktu, že uchováním kulturně-společenských zvláštností celá společnost získává na pestrosti a učí se toleranci a vzájemné úctě. V podmínkách velkoměsta a navíc města, jehož evropskou duši narušil totalitární systém, to není jednoduché. I ta nejlepší zákonná úprava společenských vztahů nebude schopna změnit nezájem a často nepříznivý postoj vůči menšinám, pokud tato společnost nepozná a nepřijme za svou minoritní část většinové kultury.
Naše činnost má oslovit a přesvědčit o tom, že jsme integrální součástí celku, že vynaložené prostředky jsou spotřebovány ku prospěchu všech, že národní menšiny nejsou přítěži, ale naopak vzácností, jakou se může pochlubit jen nemnoho států.  Pokud se toto podaří, budeme tam, kam celá naše společnost, doufáme, směřuje. To jest budeme v demokracii, která rozlišuje jen kvalitu lidí a původ každého z nás bude pramenem jeho hrdosti a základem osobního přínosu pro spoluobyvatele našeho hlavního města Prahy.

                                  Michal Chrząstowski za národnostní menšiny hlavního města Prahy           

 Úvod

Politika hlavního města  Prahy  ve vztahu k národnostním menšinám vychází z historicky zakotvených a v současnosti aktualizovaných faktů:
•	Praha vždy byla a v současnosti zůstává křižovatkou národností i srdcem různorodých kultur, které transformovala do osobitého stylu češství, neustále obohacovaného komunikací a spoluprací s národnostními menšinami na svém území, respektováním a podporou jejich odlišných a jen jim vlastních  zvyků, tradic a  jazyka. Na základě historické zkušenosti a objektivních vědeckých a politických zjištění respektuje Praha vlastní historii národnostních menšin, jejich filozofický a etický postoj k životu a celospolečenským vztahům, jejich zákonem respektovanou snahu po uchování a rozvoji své vlastní identity, přičemž vyjadřuje přesvědčení, že rovný, vstřícný a pozitivní přístup k národnostním menšinám na území  Prahy bude jimi vnímán jako dlouhodobá koncepce budování rovnoprávných vztahů mezi všemi občany města, mezi nimiž mají plnoprávné a nezastupitelné místo i příslušníci národnostních menšin. 
•	Praha svými kulturními a univerzitními hodnotami poskytovala v minulých staletích i v současnosti mnoha osobnostem Evropy možnosti studia a získávání zkušeností, které pak tito využívali nejenom ve prospěch svých národů, ale i pro rozšiřování vstřícných vztahů k Praze. Mnohým ze studentů nebo jen dočasným obyvatelům se stala Praha vlivem různorodých historických zvratů a událostí  trvalým místem jejich života. Původní cizinci a imigranti se stali v mnoha případech občany a podílejí se na rozvíjení hodnot souvisejících s životem hlavního města. Toho si Praha vysoce váží a svojí politikou vytváří podmínky pro důstojné začlenění svých nových občanů, kteří se stali příslušníky národnostní menšiny, do celistvého systému fungování města.
•	Praha se stala ve své minulosti místem konkrétní pomoci příslušníkům mnoha národů Evropy, kteří se vlivem katastrofických společenských událostí stali ve své zemi nepohodlnými a pronásledovanými. Tak Praha pomohla v 19. století Bulharům, kteří utíkali před tureckým nebezpečím, ve dvacátém století Ukrajincům a Rusům, kteří emigrovali před hrozbou sovětského režimu, Židům a Němcům, kteří byli ve třicátých letech ohroženi fašismem, Řekům, kteří v roce 1947 utíkali před občanskou válkou v Řecku. Tato pomoc, většinou umožněná systémovou podporou státní správy a samosprávy První republiky, byla umožněna existencí demokratického přístupu i k národnostním menšinám na území českého státu v minulosti. Na tyto tradice ve své politice chce Praha konstruktivně navazovat. 
•	Praha má možnost v současné občanské společnosti formulovat a prosazovat reálnou koncepci politiky ve vztahu k národnostním menšinám, která se opírá nejenom o předchozí historické zkušenosti, ale využívá i tendence evropské integrace, zahrnující respektování práv národnostních menšin jako přirozenou součást evropské politiky i v oblasti samosprávy. Praha této možnosti plně využívá a proto poprvé za své desetileté období od roku 1989 formuluje v souladu s programovým prohlášením RZHMP z 23. 2. 1999 a Strategickým plánem hlavního města Prahy, schváleného ZHMP 25. 5. 2000 také Koncepci politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám s výhledem do roku 2006.
 
Nastává okamžik, kdy je potřebné prezentovat politiku hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám hlouběji, a kdy je potřebné shrnout dosavadní pozitivní zkušenosti a formulovat je jako program Prahy směřující do budoucnosti i v otázce komunikace a spolupráce s národnostními menšinami. Nastal čas předložit veřejnosti i samotným národnostním menšinám Koncepci politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám na území hl. m. Prahy.

1) Výchozí situace
Koncepce politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám vychází z dosažené úrovně komunikace se zástupci národnostních menšin a s jejich občanskými sdruženími. Na tomto základě vytyčuje Praha další směry spolupráce s národnostními menšinami a podpory jejich aktivit, garantované následujícími dokumenty:
-Zákonem o hlavním městě Praze 
-Programovým prohlášením Rady ZHMP pro volební období 1998-2002
-Strategickým plánem hlavního města Prahy
-Zákonem o právech příslušníků národnostních menšin a o změně některých zákonů

Zákon o hl.m. Praze
Ačkoliv zákon o hlavním městě Praze hovoří o možnosti zřídit Výbor ZHMP pro národnostní menšiny, počet národnostních menšin podle posledního sčítání lidu zatím toto neumožňuje. Přesto Praha považuje organizační zajištění komunikace s národnostními menšinami za důležité a proto vytvořila  z původního poradního sboru pro národnostní menšiny, vytvořeného v roce 1997, Komisi Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy, schválenou RHMP 13. června  2000 (viz dále v kapitole Systém a organizace).   

Programové prohlášení Rady ZHMP z roku 1999 
Plnění programového prohlášení Rady ZHMP  z roku 1999 se zaměřilo na programy vyhlašování celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin, podporu rozšiřování přípravných tříd základních škol  pro potřeby romských komunit a ostatních dětí z oslabeného sociálně-kulturního prostředí a spolupráci Prahy a národnostních menšin na projektech prezentace a rozvoje národnostních kultur, zejména pokračování v projektu “Praha a etnika v kultuře”, započatého v roce 1998 výstavou “Romské etnikum v kultuře” v Galerii Chodovská tvrz.
     
Strategický plán hlavního města Prahy
Strategický plán hlavního města Prahy zahrnuje dva programy zaměřené na komunikaci a spolupráci s národnostními menšinami: Program “Podpora mimoškolního vzdělávání dětí a dospělých v mateřském jazyce národnostních menšin” a Program “Kulturní, společenská a osvětová činnost národnostních menšin v Praze”. 
První program byl nastartován v roce 1999 finanční podporou volnočasových aktivit občanských sdružení národnostních menšin a jejich “nedělních vzdělávacích škol”. Nejvíce napomáhá rozvoji programu stabilizace a pravidelnost poskytování finančních prostředků ze strany Prahy. Dále je velkou pomocí po stránce organizační zřízení Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy, v níž se bezprostředně projednávají konkrétní kroky, napomáhající především rozvoji kulturních a vzdělávacích aktivit občanských sdružení národnostních menšin jako základních charakteristik národnostní identity.  
Druhý program byl nastartován v roce 1999 finanční podporou kulturních aktivit  občanských sdružení národnostních menšin. V rámci Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin byl vypsán zvláštní program “Programy zaměřené na prezentaci národnostních kultur v Praze” V tomto programu se mohly národnostní menšiny jasně uplatnit s akcentem na uchování a rozvoj své  kultury i na rozvoj hlubší informovanosti o své kultuře formou publikační činnosti. 

Zákon ze dne 10. července 2001 o právech příslušníků národnostních menšin a o změně některých zákonů
Novou situaci i pro oblast municipální správy, pro rady a zastupitelstva obcí vytváří Zákon o právech příslušníků národnostních menšin a o změně některých zákonů. Příprava tohoto zákona probíhala v procesu široce založené diskuse, které se zúčastnilo svými připomínkami i hlavní město Praha. V zákonu je řada ustanovení, která jsou závazná pro politiku Prahy ve vztahu k národnostním menšinám na území hl. m. Prahy. Zákon počítá s řadou zákonných úprav, které budou vyžadovat pružnou a účinnou reakci Prahy, bezprostřední komunikaci národnostních menšin s Radou HMP a Zastupitelstvem HMP a prohloubení komunikace s Radou vlády pro národnostní menšiny. V tomto případě se stala Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy účinným nástrojem při komunikaci s národnostními menšinami. Bude důležité, aby jmenovaná komise vycházela ze zákona, který definuje národnostní menšinu jako “společenství občanů České republiky žijících na území současné České republiky, kteří se odlišují od ostatních občanů zpravidla společným etnickým původem, jazykem, kulturou a tradicemi, tvoří početní menšinu obyvatelstva a zároveň projevují vůli být považováni za národnostní menšinu za účelem společného úsilí o zachování a rozvoj vlastní svébytnosti, jazyka a kultury a zároveň za účelem vyjádření a ochrany zájmů jejich společenství, které se historicky utvořilo”. Toto vymezení, které bude Praha i v praktickém přidělování finančních prostředků respektovat, by mělo být také základem pro rozhodování Rady hl. m. Prahy a Zastupitelstva hl. m. Prahy na základě zákona. 

2) Systém a organizace
Praha si pro optimální komunikaci s národnostními menšinami na svém území vytvořila svůj vlastní systém a organizační strukturu. Rozhodujícími orgány pro stanovení zásad a metod komunikace s národnostními menšinami, stejně tak jako i pro další oblasti, jsou Rada hl. m. Prahy a Zastupitelstvo hl. m. Prahy. 
Pro komunikaci s národnostními menšinami na území hl. m. Prahy je určen jeden z členů Rady hl. m. Prahy. Tomu jsou podřízeni referent pro národnostní menšiny, který komunikuje se všemi národnostními menšinami, s jejich občanskými sdruženími i s jednotlivými osobami  v pravidelném úředním styku. Pro komunikaci s romskou komunitou Praha vytvořila místo koordinátora pro záležitosti romské komunity. Ten si vytváří poradní sbor z romských poradců jednotlivých městských částí a komunikuje i s dalšími institucemi v záležitostech týkajících se širších otázek romské komunity, než jsou otázky národnostních vztahů (to znamená komunikaci i ve věcech sociálních, v otázkách zaměstnanosti, bydlení atd.)
RHMP vytvořila jako prostředek komunikace Prahy s národnostmi, i jako svůj poradní orgán, Komisi RHMP pro záležitosti národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Předsedou komise je člen RHMP, pověřený komunikací s národnostními menšinami. Členy jsou předseda Výboru

 ZHMP pro oblast výchovy a vzdělávání, referent  pro národnostní menšiny, koordinátor pro 
  záležitosti romské komunity a zástupci jednotlivých národnostních menšin delegovaní do komise na základě rozhodnutí jednotlivých národnostních reprezentativních sdružení.
RHMP a ZHMP každoročně projednávají od roku 1999 projekty národnostních menšin v rámci grantového systému “Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy”. Tento systém na základě doporučení grantové komise pro oblast národnostních menšin zaručuje občanským sdružením finanční dotace na projekty v oblasti uchování a rozvoje národnostních kultur a jazyka, programy v oblasti publikační, osvětové a poznávací.
RHMP a ZHMP vymezují také v rámci rozpočtu hl. m. Prahy část prostředků na analytickou a prezentační činnost Prahy, zaměřující se na semináře s tematikou národnostních menšin, prezentaci činnosti hl. m. Prahy v oblasti podpory aktivit národnostních menšin a publikace mapující vztah Prahy a národnostních menšin v různých oblastech (kultura, školství, oblast sociální a pod.).
Důležitá je komunikace s dalšími orgány, které se komunikací s národnostmi zabývají. Je to především Rada pro národnosti vlády České republiky, s níž udržuje kontakt předseda Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Komunikací s Radou pro národnosti pověřuje člen RHMP, pověřený komunikací s národnostními menšinami, také referenta pro národnostní menšiny. Kromě toho jsou na druhé straně zváni jako hosté komise představitelé Rady pro národnosti. Touto kooperací je zajištěna vzájemná informovanost a možnost reagovat na nové záležitosti týkající se národnostních menšin na území hl. m. Prahy, v širších souvislostech i na území celé České republiky. Praha udržuje komunikaci a vzájemnou výměnu informací i s Meziresortní komisí pro záležitosti romské komunity prostřednictvím práce romské koordinátorky. Referent pro národnostní menšiny udržuje kontakt a vzájemnou výměnu informací s odděleními Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR a Ministerstva kultury ČR, které se zabývají ze svého hlediska národnostními menšinami. O činnosti komise je informována i Kancelář prezidenta republiky. Kontakt je udržován i s pracovníky dalších statutárních měst v ČR, kteří jsou zaměřeni na práci s národnostními menšinami. Komunikace probíhá i s pracovníky pro národnostní menšiny v zahraničí, zejména na Slovensku, ale i v Anglii (Birmingham), Německu (Frankfurt n. M. ) a pod.
Nedílnou součástí komunikace a spolupráce s národnostními menšinami je spolupráce s jednotlivými městskými částmi Prahy a s odborem školství a odborem kultury a výstavnictví MHMP. 
Systém a organizace komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami je základem pro optimální realizaci koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám. Tento systém nebyl vytvořen uměle, ale je výsledkem dlouhodobé komunikace s národnostmi, které výše popsaný systém považují za optimální. V další práci Prahy s národnostními menšinami bude dobré seznámit se i se systémy kooperace s minoritami v dalších statutárních městech i v zahraničí, k čemuž  mohou posloužit i semináře o politice Prahy a dalších statutárních měst ve vztahu k národnostním menšinám (viz dále).
Komunikace Prahy s národnostními menšinami na jejím území je základem pro vytváření trvalé a konstruktivní formy spolupráce s národnostními menšinami. Spolupráce je vyšší forma komunikace, neboť předpokládá vstřícnost obou stran, tendenci k dohodě v zásadních aspektech mezi zainteresovanými stranami při respektování jejich samostatnosti a směřování ke společnému výsledku, který je předpokladem pro rozvoj specifických a dílčích cílů každé zainteresované národnosti i hl. m. Prahy, v konečném směřování i pro rozvoj tolerantních vztahů mezi různými národnostmi v rámci občanské společnosti.

3) Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti finanční
Hl. m. Praha v roce 1996 poskytlo finanční prostředky v hodnotě 1,051.002,10 Kč občanským sdružením jako zvláštní jednorázovou částku. V  roce 1997 a 1998   pro národnostní menšiny zvláštní granty vypsány nebyly. Jednotlivá občanská sdružení, založená na národnostním principu,  však mohla žádat u jednotlivých odborů MHMP o granty pro své pražské subjekty při respektování pravidel vypisovaných grantů.
Na základě nového programového prohlášení v roce 1999 Rada ZHMP souhlasila se zásadním obratem v politice financování národnostních menšin. Pro občanská sdružení národnostních menšin byly vyčleněny v roce 1999,  2000 a 2001 finanční částky v hodnotě přibližně 3 mil. Kč ročně. Tyto finance jsou určeny pro vzdělávací, kulturní a publikační programy, do nichž se mohou národnosti svými projekty přihlašovat. Podle vyhodnocení projektů, o nichž byla informována rada ZHMP formou informace o dohlídkách a vyúčtování grantů, projekty jednotlivých národností splnily svůj účel a vytvářejí dobré předpoklady pro další činnost národnostních menšin a jejich komunikaci s hl. městem Prahou. Proto Praha ve své koncepci bude i nadále vytvářet optimální finanční základnu pro činnost národnostních menšin ve svém rozpočtu.
Přehled finanční podpory v letech 1996-2001                              v Kč
Finanční dar národnostním menšinám v roce 1996	
1,051.002,10	
Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy pro rok 1999	
2,805.500,00	
Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy pro rok 2000	
2,840.000,00	
Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy pro rok 2001 	                        3,000 000,00	
Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy pro rok 2002 	3,100 000,00	
Celkem za rok 1996-2002 	12, 796 502,10	

4) Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti kultury
Nejrozsáhlejšími aktivitami, které národnostní menšiny ve své činnosti uskutečňují, jsou 
aktivity kulturní. Bytostným zájmem každé národnostní menšiny je uchování a rozvoj vlastní 
kultury. Zájem hl. m. Prahy je dosahovat prostřednictvím podpory kulturních aktivit 
národnostních menšin co největší míru spolupráce s nimi a co největší míru vzájemného

obohacování života svých občanů rozličnými kulturami. Takováto cesta, kterou hl. m. Praha ve své koncepci prosazuje ve vztahu k národnostním menšinám v oblasti kultury, je jednou z významných forem identifikace národnostní menšiny na jedné straně a zároveň integrace národnostní menšiny do společnosti na straně druhé. 
Kultura národnostních menšin je  neoddělitelnou a obohacující součástí kultury hl. m. Prahy. Výrazem toho je i mezinárodní folklorní festival Praha srdce národů, na jehož organizaci se spojují všechny národnostní menšiny pod vedením Slovenského folklórneho združenie Limbora, občanského sdružení, ve spolupráci a při výrazné finanční podpoře hl. m. Prahy. Symbolem kultury jako sjednocujícího činitele se staly akce národnostních menšin pod názvem Setkání kultur, iniciované ve svých začátcích Klubem slovenské kultury a polskou národnostní menšinou.
Ve své koncepci chce Praha respektovat i výrazná specifika romské národnostní menšiny. Praha podporuje výraznými finančními částkami nejenom činnost řady romských občanských sdružení v Praze, pro něž je kultura, zejména hudba, tanec, zpěv důležitým prostředkem pro identifikaci romských dětí, mládeže a dospělých s romstvím. Praha také podporuje větší akce světového významu, jakou je Světový romský festival Khamoro. Fakt, že tento festival bude v roce 2002 pořádán  v Praze již počtvrté (stejně jako mezinárodní folklorní festival Praha srdce národů) potvrzuje, že zájem Prahy koresponduje se zájmem romské minority o prezentaci romské kultury i v oblasti mezinárodní. O prestiži, kterou tyto významné akce národnostních menšin mají, svědčí i to, že v roce 2000 byly festivaly Praha srdce národů  a  Světový romský festival Khamoro součástí projektu Praha – evropská metropole kultury roku 2000.  
Praha podporuje nejenom kulturní aktivity, vycházející ze zájmů národnostních menšin. Sama Praha je také iniciátorem některých kulturních akcí. První akcí tohoto druhu byla prezentace národnostní kultury na semináři nazvaném Praha a národnosti - 1.setkání národnostních menšin 19. 3. 1998, konaného v zasedací síni Magistrátu hl. m. Prahy. Na něm mohly prezentovat národnostní menšiny výsledky své práce, své kulturní aktivity.
Druhou akcí byla výstava v Galerii Chodovská tvrz. V roce 1998, ve dnech 23.7.- 5.9. 1998, se konala pod záštitou hl. m. Prahy velká výstava obrazů a fotografií s romskou tematikou v Galerii Chodovská tvrz pod názvem “Romské etnikum v kultuře”. Na přípravě této výstavy se podílela nejenom romská národnostní menšina, ale i všechny menšiny další. To, že se výstava soustředila na prezentaci umění romské komunity, vyjádřilo i zájem ostatních národnostních menšin o podporu snahy Romů po realizaci své vlastní identity. Výstava však byla koncipovaná jako začátek prezentace kulturních a uměleckých aktivit všech národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Účast Prahy na těchto aktivitách a její konkrétní finanční a organizační podpora znamená přihlášení města k odpovědnosti za optimální komunikaci s menšinami na svém území. Do budoucna počítá Praha s výstavou fotografií s tématem života národnostních menšin v Praze a zachycení všech čtyř ročníků mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a světového romského festivalu Khamoro. Tato výstava se uskuteční v rámci semináře Politika Prahy a dalších statutárních měst ve vztahu k národnostním menšinám ve dnech 11. – 12. listopadu 2002. Do roku 2006 se bude připravovat komplexní výstava o kultuře národnostních menšin, která by měla doprovázet každoroční semináře o vztahu národnostních menšin k Praze, statutárním městům v České republice i v dalších evropských městech, které mají výrazné zkušenosti s národnostními menšinami a které s Prahou spolupracují.
Je třeba ještě akcentovat, že odbor kultury a výstavnictví také podporuje projekty národnostních menšin a romské komunity formou grantů nebo spolupořadatelských příspěvků v rámci rozpočtové kapitoly KUL MHMP. V roce 2001 to byly např. Světový romský festival Khamoro, mezinárodní folklorní festival Praha-srdce národů, projekt Dětského klubu 8, a projekt souboru Čhavorikani luma.
V koncepci Prahy ve vztahu k národnostním menšinám bude kultura národnostních menšin zaujímat i nadále významné místo. Ve  strategickém plánu hl. m. Prahy je Program “Kulturní, společenské a osvětové činnosti národnostních menšin v Praze” jako jeden z důležitých programů v rámci kapitoly Kultura a volný čas. Jak se píše ve Strategickém plánu hlavního města Prahy, “Praha i nadále bude podporou kulturních, společenských a osvětových aktivit občanských sdružení a organizací národnostních menšin, zaměřených na různé skupiny obyvatel, členy národnostních sdružení a občany Prahy usilovat o udržení a rozvíjení tradic jednotlivých národností, dialogu mezi nimi a obohacení kulturního života v hlavním městě Praze”.       

5) Podpora aktivit národnostních menšin v oblasti vzdělávání, uchování a rozvoje jejich jazyka a poznatků udržujících a rozvíjejících jejich identitu
Poskytování finanční pomoci kulturním aktivitám národnostních menšin jde ruku v ruce s programem na podporu vzdělávacích aktivit národnostních menšin. Ty zahrnují především vzdělávání v jazyce národnostní menšiny. Podporu jazykového vzdělávání příslušníků národnostních menšin považuje Praha za natolik významnou, že program “Podpora mimoškolního vzdělávání dětí a dospělých v mateřském jazyce národnostních menšin” byl zařazen ve Strategickém plánu hlavního města Prahy mezi programy důležité pro  chod města. Tento program se zaměřuje i na poznávání  historie, kultury, rozšiřuje se i na poznatky v oblasti lidských práv, komunikace a dialogu minority s majoritou. 
Program byl uveden v život v roce 1999 finanční podporou volnočasových aktivit občanských sdružení národnostních menšin a jejich “nedělních škol” pro děti (např. ukrajinská nedělní škola, polská škola, mateřská školka pro maďarské děti, vzdělávací aktivity v romských klubech,  popularizace slovenského jazyka v přílohách národnostních časopisů, v besedách se slovenskými osobnostmi o jazyce pod. V roce 2000 se celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin redukovaly pouze na dva programy. Vynechán byl program vzdělávací aktivity a zůstaly :
1) 	programy zaměřené na prezentaci národnostní kultury, 
2) 	programy zaměřené na osvětovou, propagační a publikační činnost.
Také v těchto programech se mohou národnosti velmi dobře uplatnit a podporovat mimoškolní vzdělávání dětí a dospělých v mateřském jazyce národnostních menšin. Možnosti skýtá kulturní činnost, v níž se děti a dospělí seznamují se svým národnostním jazykem prostřednictvím pěvecké, taneční činnosti, ale i samotného vzdělávání ve volném čase, seznamování nejenom s jazykem, ale i s historií, s oblastí lidských práv, se způsoby komunikace. V rámci grantové činnosti vznikly zajímavé projekty s podporou vzdělávání v institucích mimoškolních aktivit (nedělní školy národností) a byla podpořena publikační činnost, v níž národnosti vydávaly některé publikace přímo v jazyku národnostní menšiny - např. slovenské pohádky na audiokazetě, publikace o Praze v maďarštině, romský překlad bible, hudební nahrávky v němčině a v ukrajinštině. Tyto výstupy, finančně podpořené Prahou, jsou konkrétním jazykovým materiálem, s nímž je možno dále pracovat a rozvíjet mimoškolní vzdělávání v mateřském jazyce národnostních menšin. Jsou také využitelné pražskými školami jako materiál pro multikulturní výchovu žáků. 
Hlavní město Praha samo vydalo ve spolupráci s národnostmi dvě publikace: Praha a národnosti, Praha 1998 a Praha a osobnosti národnostních menšin, Praha 2000.  V nich je obsažen významný materiál, použitelný i pro rozvoj informovanosti o historických souvislostech pobývání národnostních menšin na území hl. m. Prahy. S těmito publikacemi budeme ve spolupráci s národnostními menšinami dále pracovat v oblasti vzdělávání nejenom dětí a dospělých jednotlivých národností, ale i jako se zdrojem informací pro české děti a dospělé.
Praha si je plně vědoma i specifik, které je v oblasti vzdělávání třeba akcentovat ve vztahu k romské národnostní menšině. Proto ve svém programovém prohlášení z roku 1999 zařadila Rada ZHMP podporu rozšiřování přípravných tříd základních škol  pro potřeby romských komunit a ostatních dětí z oslabeného sociálně-kulturního prostředí za jeden z důležitých bodů. Realizace tohoto bodu programového prohlášení probíhala v několika krocích:
•	zjištění počtu přípravných tříd v Praze
•	spolupráce s Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy na hodnocení jejich úspěšnosti 
•	zakomponování podpory přípravných tříd v Praze do koncepce práce romského koordinátora a spolupráce romského koordinátora se školami s převahou romských žáků a romskými pedagogickými asistenty na těchto školách  
•	zobecnění zkušeností přípravných tříd v hl. m. Praze do roku 2002. 
Přípravné třídy pro romské děti nejsou vyčerpávajícím objektem podpory Prahy ve vztahu k romské komunitě. Řada romských občanských sdružení realizuje systematicky programy vzdělávacího charakteru ve volném čase. 
Praha ve své koncepci politiky ve vztahu k národnostním menšinám bude i nadále respektovat specifika romské komunity v oblasti vzdělávání. Zároveň plně respektuje i zájem dalších národnostních menšin, z nichž každá má svůj vzdělávací program jako nedílnou součást úsilí o uchování a rozvoj národnostní identity. Jak je vzdělávání v jazyce národnostní menšiny důležité pro každou národnost, vyjadřuje například výňatek z programového prohlášení Svazu Maďarů žijících v českých zemích z roku 1991: “Programové prohlášení nově se tvořícího sdružení tyto cíle objasňuje a podrobněji rozvádí. Na prvním místě tedy sebevzdělávání; nejen vzdělání v mateřském jazyce, ale též vzdělání mateřského jazyka, vždyť ten je nejnespornějším kritériem naší sounáležitosti i popudem k našemu sdružování, a nejenže si zaslouží naší pozornosti, ale potřebuje i naši péči. Je mezi námi v Praze i mimo Prahu mnoho takových, v nichž postupem času znalost mateřštiny znejistěla, pobledla a v mladší generaci se někdy dokonce vytrácí. Žijíce zde, jsme prakticky všichni mocni českého jazyka, naše děti – a to je za těchto podmínek přirozené – chodí do českých škol. Znalost mateřštiny však není samoúčelná. Je to spíš rámec a nejúčinnější nástroj univerzálního – humanitního, přírodovědného, technického a vůbec veškerého – vzdělání, o jehož šíření mezi našimi členy budeme usilovat. Je přitom přirozené, že v průběhu sebevzdělávání připadá zvláštní důraz na poznání maďarských dějin a literatury, na národní sebepoznání. Nejúčinnější způsoby vedoucí k cíli ukáže praxe: musíme si s naprostou jasností uvědomit, že toto nám není nikdo dlužen, především a za všech okolností dlužíme to sami sobě. Využijeme k tomu především možností, které jsou v nás samých, vždyť mezi námi působí odborníci téměř všech profesí, kteří budou moci přispět každý svou hřivnou k dosažení společného cíle. Budeme stát také o státní a institucionální možnosti a uvítáme vděčně pomoc odkudkoli. Hodláme spolupracovat též se zahraničními institucemi, například s Maďarským kulturním střediskem v Praze, vždy a vše jen za předpokladu, že to nebude v rozporu s duchem našeho programu. Budeme dokonce v rámci našich skromných možností usilovat i o to, abychom nejenom dostávali, nýbrž dokázali i něco nabídnout. Vycházíme v tomto bodě ze zásady historií tisíckrát potvrzené: že prosperita a spokojenost kterékoli části obyvatelstva poslouží v podmínkách demokracie zájmu celku a upevňuje jeho soudržnost.”

6) Národnostní menšiny, které se zapojily do spolupráce s hl. m. Prahou
Multikulturní a interkulturní přístup
Hl. m. Praha prosazuje ve své koncepci dlouhodobou politiku demokratického vztahu k národnostním menšinám na svém území, založenou na ideálech multikulturní a interkulturní občanské společnosti. 
Multikulturní přístup k národnostním menšinám znamená takovou podporu aktivit národnostních menšin, která nejenom respektuje jejich vlastní kulturu, historii, jazyk, ale podporuje konkrétními kroky morálně i finančně jejich samostatně vyjádřený zájem o uchování a rozvoj  identity.
Interkulturní přístup k národnostním menšinám znamená takovou podporu aktivit národnostních menšin, která výrazně podporuje vzájemnou komunikaci a dialog mezi hlavním městem a  jednotlivými menšinami, mezi nimi a občany Prahy a také mezi jednotlivými národnostními menšinami navzájem.
Multikulturní a interkulturní přístup Prahy je v koncepci politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám chápán komplexně. Znamená to, že začleňováním kultury národnostních menšin do kulturního života přináší Praze i všem občanům v ní žijících obraz Prahy jako kulturního evropského města, v němž se kultury prolínají, každá má dostatečný prostor pro svůj rozvoj a zároveň všechny kultury dohromady vytvářejí jednolitou kulturní tvář Prahy.     

Bulhaři
Bulharská národnostní menšina má v Praze silnou a dlouhou tradici. Klubová činnost Bulharů zde trvá přes 120 let. V Praze studovala řada bulharských studentů a s Bulharskem spolupracovala celá řada Čechů od osvobození z turecké nadvlády až do současnosti. S Prahou spolupracuje Bulharský kulturně osvětový klub, který je součástí Bulharské kulturně osvětové organizace v ČR.    Bulharská národnostní menšina má své aktivní zastoupení i v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy. V další komunikaci s bulharskou národnostní menšinou má Praha zájem o zvýraznění poznávání života bulharské komunity v Praze - jak v historii, tak v současnosti a o větší zapojení bulharské minority do kulturních a společenských aktivit společně prosazovaných většinou národnostních menšin v Praze. 

Chorvati
Ačkoliv v Praze působí řada Chorvatů, tradiční chorvatská národnostní menšina je usídlena na Moravě a je sdružena v Chorvatsko-českém sdružení občanů. V Praze komunikuje za chorvatskou menšinu s Prahou znalkyně chorvatského jazyka a kultury, překladatelka z chorvatštiny a básnířka PhDr. Helena M. Tarkó. Dosavadní výsledky spolupráce naznačují i možnosti větší komunikace s Chorvaty na území hl. m. Prahy, jež však nejsou dosud plně využity. 

Maďaři
Maďarská národnostní menšina patří mezi nejaktivnější, má svého stálého zástupce v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy, podává kvalitní projekty zaměřující se důsledně na rozvoj identity své národnosti, ale na druhé straně aktivně přispívá ke kolektivní práci národnostních menšin, k akcím multikulturního a interkulturního charakteru. Odborníci z řad maďarské národnostní menšiny se aktivně podílejí na analytické práci při získávání informací o národnostních menšinách, při vydávání publikací a pod. Velkým kladem je jednotný postup maďarské národnostní menšiny, vyjádřený také existencí jednoho subjektu - Svazu Maďarů žijících na území ČR. V koncepci politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám má komunikace a spolupráce s maďarskou národnostní menšinou své nezastupitelné místo.

Němci
V komunikaci Prahy s německou národnostní menšinou vystupují dva subjekty: Kulturní sdružení občanů ČR  německé národnosti a Shromáždění Němců v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Tomuto faktu odpovídá i zastoupení dvou zástupců v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin. Praha, uznávaje tradiční místo německé národnostní menšiny i její roli v teritoriu Prahy a České republiky, i u vědomí složitosti vztahů, zapříčiněných minulostí, bude i nadále přistupovat k německé národnostní menšině v Praze jako k solidnímu partnerovi, s kterým je třeba komunikaci a spolupráci prohlubovat, neboť německá národnostní menšina přinášela Praze kvalitní kulturní hodnoty, a v současnosti je schopna tyto tradice udržovat a přenášet je  i do blízké budoucnosti.

Poláci
Polská národnostní menšina patří k tradičním menšinám na území hl. m. Prahy a její hlavní organizace, Klub Polski v Praze, zde působí již od 19. století. Polská národnostní menšina má svého dlouhodobého a kvalitně působícího zástupce v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin, který svým aktivním a znalým přístupem přispívá i k dobré komunikaci s ostatními národnostmi i mezi národnostmi a Prahou. Výsledky práce polského občanského sdružení jsou optimální, proto má Praha zájem i nadále s touto tradiční národnostní menšinou na území Prahy úzce spolupracovat.

Romové
Romská národnostní menšina má svá výrazná specifika kulturní, národnostní a sociální. Romové mají v Praze řadu občanských sdružení, která realizují kvalitní projekty především v oblasti kulturní a vzdělávací. Mají své zástupce v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin, členem komise je i romská koordinátorka pro záležitosti romské komunity hl. m. Prahy. V jednotlivých městských částech Prahy pracují romští poradci, kteří tvoří poradní sbor Prahy pro záležitosti romské komunity. Ve školách s převahou romských žáků působí romští pedagogičtí asistenti a na většině těchto pražských škol jsou také přípravné třídy pro romské žáky, určené pro vyrovnávání kulturních a jazykových handicapů. Největší koncentrace romské komunity je v městských částech  Praha 3 Žižkov, Praha 4 Nusle, Praha 5 Smíchov, Praha 8 Karlín a Libeň. Praha, protože chápe specifickou situaci romské národnostní menšiny, jejíž problémy nejsou pouze národnostního charakteru, ale i charakteru sociálního, vypracovává vedle koncepce o komunikaci s národnostními menšinami ještě koncepci politiky Prahy vůči romské komunitě na území hl. m. Prahy. Tato koncepce rozšiřuje národnostní aspekty, které jsou vyjádřeny především akcentem na rozvoj kultury a vzdělávání, o celý další rejstřík hledání cest, jak pomoci romské komunitě v oblasti sociální.     

Rusíni
Praha respektuje rusínskou minoritu, která se samostatně deklaruje a vykonává své vlastní národnostní aktivity jak vůči Rusínům v Praze, tak i jejich přátelům z bývalé Podkarpatské Rusi. Rusínská  menšina se organizuje ve dvou organizacích - Obščestvo Rusínů a Společnost přátel Podkarpatské Rusi. Praha uznává, že existence Podkarpatské Rusi znamenala i v historii České republiky významnou etapu, kdy rusínská národnost se včlenila do života První republiky. Proto, při respektování současné situace, kdy bývalá Podkarpatská Rus je součástí Ukrajiny jako Zakarpatská Ukrajina, vychází Praha vstříc přáním rusínské  menšiny v Praze, která legitimními prostředky usiluje o uchování a rozvoj své rusínské identity. 

Rusové
Ruská menšina začala svou aktivnější komunikaci s Komisí RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy od začátku roku 2001. Aktivně vystupují především občanská sdružení Ruská tradice a Ruský institut. Záleží především na ruské minoritě, jak ve svých aktivitách vůči Praze bude dále vystupovat, zdali naplní v praktické činnosti principy, které dlouhodobou činností naplňují ve své činnosti i ostatní, tradiční i novodobé národnostní menšiny. 

Řekové
Řecká národnostní menšina nalezla v Praze  své místo po druhé světové válce, kdy z Řecka uprchly před občanskou válkou tisíce dospělých a zejména dětí. Tito lidé dodnes velmi pozitivně vzpomínají na pomoc, které se jim v České republice dostalo. Proto jejich organizace  (Asociace řeckých obcí a Řecká obec Praha) přistupují vstřícně ke komunikaci a spolupráci s Prahou, a  velmi účinně se snaží o uchování a rozvoj své národnostní identity. Pomáhají i ostatním národnostním menšinám a včleňují se do všech interkulturních akcí. Koncepce politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám na území hl. m. Prahy bude i nadále počítat s řeckou menšinou jako vysoce konstruktivním a tvůrčím subjektem, přispívajícím k optimálním národnostním vztahům v Praze. 

Slováci
Slovenská národnostní menšina je nejpočetnější (vedle romské) menšinou v Praze. Uvádí se počet 24 000 občanů slovenské národnosti, při čemž v celé České republice je příslušníků slovenské národnostní menšiny kolem 300 000. Slovenská národnostní menšina má také největší počet aktivních občanských sdružení, které vyvíjejí vysoce kvalitní činnost. Většina občanských sdružení je členem zastřešující slovenské organizace - Fórum slovenských aktivít. Slovenská národnostní menšina přispívá nejvýraznějším způsobem do realizace multikulturních a interkulturních aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Má kvalitní národnostní tisk, výrazným způsobem přispěla k vytvoření tradice mezinárodního folklorního festivalu s názvem Praha srdce národů. Hlavním organizátorem tohoto úspěšného festivalu je Slovenské folklórne združenie Limbora, občanské sdružení. Klub slovenské kultury byl také iniciátorem kulturních akcí všech národnostních menšin v Praze s názvem Setkání kultur. Slovenská národnostní menšina realizuje každoročně řadu velmi kvalitních kulturních, vzdělávacích a publikačních projektů, prostřednictvím svých odborníků přispívá svou publikační činností k analytické práci při zkoumání života národnostních menšin v Praze. Uznávajíce tyto aktivity, má Praha zájem na další konstruktivní spolupráci s touto menšinou, která se jí stala vlastně až po rozdělení Československa v roce 1993.

Ukrajinci
Ukrajinská národnostní menšina má v hl. m. Praze velké tradice spolupráce, vznikající již v dobách Národního obrození obou národů - českého i ukrajinského. Po vzniku Československé republiky v roce 1918 a po socialistické revoluci v Rusku se řada příslušníků ukrajinské inteligence musela uchýlit do emigrace. A nová republika, zejména zásluhou T. G. Masaryka, poskytla Ukrajincům možnost založit si zde vysoké školy, kde mohli Ukrajinci pokračovat ve své vědecké a pedagogické práci, mohli vzdělávat svoji mladou inteligenci pro budoucnost Ukrajiny.  Dodnes vzpomíná ukrajinská menšina na tento počin naší meziválečné republiky s úctou. Ukrajinská národnostní menšina, především občanské sdružení Ukrajinská iniciativa,  vyvíjí i v současnosti mimořádnou aktivitu. Má své kvalitní zastoupení v Komisi RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy a přispívá nejen k rozvoji identity své národnosti, ale i k rozvoji menšin ostatních. Vystupuje také velmi aktivně a konstruktivně vůči hl. m. Praze. Výrazně přispívá i k odborné analytické, publikační činnosti, zejména předsedkyně Spolku ukrajinských žen. Spolek ukrajinských žen je také velmi úspěšná organizace, která se zaměřuje na uchování a rozvoj ukrajinské identity. Jako organizace, která se zaměřuje na zprostředkovávání poznatků o Ukrajině a rozšiřování přátelských vztahů s Ukrajinou vystupuje Společnost Ukrajinců a příznivců Ukrajiny.
 Praha si hluboce váží národnostních aktivit ukrajinských sdružení, výrazné pomoci při analytické a vědecko-popularizační práci, kterou prezentují ve spolupráci s Prahou vědečtí pracovníci ukrajinské národnosti. I v předkládané koncepci má Praha velký zájem o další rozvíjení komunikace a spolupráce s ukrajinskou národnostní menšinou na území hl. m. Prahy.

7) Etnické komunity, které komunikují a spolupracují s hl. m. Prahou

Vietnamci
Vietnamská komunita zahájila konkrétní komunikaci  s Prahou začátkem roku 2001 prostřednictvím občanského Sdružení vietnamsky hovořících občanů v ČR. Praha má rozhodně zájem navázanou komunikaci rozvíjet a postupně ji transformovat do užších forem spolupráce. V souvislosti s tím, že vietnamská komunita podle zákona o národnostních menšinách není v České republice tradiční národnostní menšinou, patří její spolupráce s Prahou do oblasti integrace cizinců. Proto se Praha bude snažit vytvořit v rámci nově vytvořené komise pro integraci cizinců optimální podmínky, aby mohla s vietnamskou komunitou na této bázi spolupracovat. Totéž platí i o rozvíjení komunikace s dalšími cizinci   na území hl. m. Prahy. 

Židé
Komunikace a spolupráce Prahy s židovkou komunitou tvoří zvláštní kapitolu. Zejména z toho důvodu, že Praha respektuje přání židovské komunity, aby nebyla považována za národnostní menšinu. Přesto není možné, aby v koncepci politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám byla otázka židovské komunity opominuta. A to nejenom proto, že židovská občanská sdružení a organizace se pravidelně ucházejí o finanční podporu jejich aktivit ze strany hlavního města, ale i proto, že Praha byla v minulosti městem, které je přítomností židovské komunity nesmazatelně poznamenáno. V současnosti udržují povědomí o této minulosti i o strašném holocaustu zejména Židovské muzeum v Praze a Vzdělávací centrum Židovského muzea v Praze. Proto, aby Praha byla v kontaktu i se židovskou komunitou v Praze, udržuje Komise RHMP pro oblast národnostních menšin komunikaci s těmito institucemi prostřednictvím jejich zástupce v komisi. Kromě toho je Praha stále otevřena i komunikaci s dalšími židovskými organizacemi, Pražskou židovskou obcí, pokud o to jejich zástupci projeví zájem. 

8) Hlavní cíle politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám

Ústředním cílem národnostní politiky hl.m. Prahy je zajistit podmínky pro podporu činnosti národnostních menšin na území hl.m. Prahy v souladu se zákonem o právech národnostních menšin a s evropskými dokumenty, které se prosazování práv národnostních menšin týkají. 
Ve smyslu těchto dokumentů i jako výraz toho, že účinná účast národnostních menšin na společenském životě je jednou ze základních součástí mírové a demokratické společnosti i dobrého fungování samosprávy, vytyčuje hl. m. Praha následující cíle, k nimž hodlá svoji politiku ve vztahu k národnostním menšinám i nadále směřovat.

Hlavní město Praha se  bude podílet na :

1.	Usnadnění integrace národnostních menšin do společenského života hl. m. Prahy. Cílem této politiky bude umožnit národnostním menšinám zachovat vlastní identitu a charakteristické rysy a současně tím podpořit dobrou samosprávu a integritu občanského života města Prahy, v němž menšiny zaujímají své rovnoprávné postavení.
2.	Rovném přístupu k příslušníkům národnostních menšin jako k občanům České republiky a hl. m. Prahy, kteří mají nezadatelné právo na svobodné rozhodnutí, zda být členem menšiny nebo většiny, přičemž toto rozhodnutí nelze nikomu vnutit a žádná osoba nesmí být v důsledku své volby nijak znevýhodňována.
3.	Činnosti Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy, jejímž prostřednictvím Praha garantuje národnostním menšinám jejich účinnou účast na společenském životě hl. m. Prahy, která je zároveň spojena s odpovědností národnostních menšin za realizaci svých rozhodnutí.
4.	Podpoře prostřednictvím finančních dotací, které jsou každoročně zajišťovány prostřednictvím “Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy”.
5.Uvedení Domu národnostních menšin do provozu, zajištění prostor pro realizaci programu činnosti jednotlivých národnostních menšin i programů společných.

Hlavní město Praha pro naplnění cílů očekává od partnerů:

1.	Další rozvoj institucionalizace občanských sdružení národnostních menšin tak, aby bylo možno vést dialog samosprávy s národnostními menšinami komplexně, otevřeně a odpovědně, s jejich reprezentativními orgány, aby byla zachována a rozvíjena atmosféra vzájemné důvěry. K tomu bude Praha také směrovat svá i veřejná média, aby napomáhala vzájemnému porozumění a zabývala se záležitostmi menšin.
2.	Další prevenci konfliktů a rasové nesnášenlivosti ve vztahu k příslušníkům národnostních menšin tím, že Praha bude podporovat jejich účinnou účast ve veřejném životě obce, srozumitelným jazykem vysvětlovat práva menšin a ostatní normy, které podporují dorozumění ve společnosti.
3.	Realizaci takové činnosti národnostních menšin, která bude podporovat nejenom jejich vlastní identitu, ale výrazným způsobem přispěje i k obohacování majoritní kultury občanů hl. m. Prahy.
4.	Takový rozvoj vztahu k národnostním menšinám, který by zaručoval plný a svobodný rozvoj individuální lidské osobnosti, tedy i rozvoj osobnosti každého příslušníka národnostní menšiny, v rovnoprávných podmínkách.
5.Vytváření atmosféry vzájemné důvěry, založené na rovnoprávném dialogu,mezi příslušníky národnostních menšin, mezi národnostními menšinami a dalšími  občany Prahy, i mezi menšinami a  hl.m. Prahou.

9) Konkretizace postupů při realizaci koncepce - shrnutí

Vytváření finančních zdrojů v rozpočtu hl. m. Prahy pro realizaci celoměstských programů 

Praha vytvořila od roku 1999 systém pravidelného zařazování finančních zdrojů pro podporu aktivit národnostních menšin do svého rozpočtu. V tom bude Praha i nadále pokračovat v dalších letech. 

Vyhlašování celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin
Od roku 1999 Praha každoročně vyhlašuje programy na podporu aktivit národnostních menšin v oblasti kultury, vzdělávání, podpory jazyků jednotlivých národnostních menšin a publikační činnosti. Programy se osvědčily jako výrazná pomoc při organizování kvalitních akcí občanských sdružení národnostních menšin, které prezentují i Prahu jako město s výraznou pozitivní politikou ve vztahu k národnostním menšinám. V přípravě osvědčených programů a v jejich každoročním vyhlašování bude Praha i nadále pokračovat.

Podpora kulturních aktivit národnostních menšin
Výrazné úspěchy v oblasti spolupráce Prahy s národnostními menšinami se uskutečnily při realizaci kulturních akcí, které stále více vcházejí do povědomí veřejnosti. Proto má Praha  i nadále zájem na udržení kulturních aktivit národnostních menšin jako významného příspěvku k rozvoji Prahy jako evropského města kultury. 

Podpora vzdělávacích aktivit národnostních menšin
Vzdělávací aktivity národnostních menšin jsou důležitou součástí jejich činnosti, směřující k uchování a rozvoji identity. Zároveň jsou i potřebným zdrojem pro zvyšování vědomostí o národnostních menšinách na území hl. m. Prahy, pro rozšiřování multikulturního vědomí veřejnosti. Praha si je tohoto významu dobře vědoma a proto bude i v dalším období při realizaci koncepce podporovat vzdělávací aktivity národnostních menšin. 

Podpora prezentační a publikační činnosti 
Pro oblast krátkodobého a střednědobého rozhodování i pro vytváření koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám jsou důležité poznatky z dosavadní desetileté komunikace s minoritami. Za tím účelem přistupuje Praha v roce 2002 k vydání publikace Praha a národnosti-deset let komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami. V říjnu 2002 uspořádá Praha  seminář s názvem  Politika Prahy a dalších statutárních měst ve vztahu k národnostním menšinám. Ze semináře vzejde sborník referátů, který zahrne i zkušenosti některých evropských měst. Jedná se především o tato města: Birmingham, Helsinky, Frankfurt n. M., Vídeň, Moskva, Bratislava. Účast pracovníků a odborníků, kteří v těchto městech pracují s národnostními menšinami se stane pilotním projektem pro širší účast evropských měst na dalším semináři v roce 2004. Jako shrnující seminář Praha připraví setkání národnostních menšin v roce 2006, které se zaměří na výsledky komunikace Prahy a národnostních menšin v posledních šestnácti letech a další výhledy do budoucna. Setkání národnostních menšin s představiteli  Prahy bude zároveň vyhodnocením dosavadní koncepce a podkladem pro vytvoření nové koncepce do dalších let.
Praha bude i nadále podporovat publikační činnost národnostních menšin nejenom jako významný činitel pro podporu jejich identity, ale  i pro rozšiřování větší a hlubší informovanosti o národnostních menšinách na  území hl. m. Prahy.  
Důležitou součástí aktivit Prahy v oblasti národnostních menšin bude  prezentace  národnostní politiky v nově vzniklých médiích Prahy a  na stránkách pražských internetových novin.

Pokračování práce Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy
Komise osvědčila svůj význam jako centrum optimální komunikace mezi Prahou a národnostními menšinami. Komise pracuje podle konstruktivního programu a bude i nadále místem projednávání realizace jednotlivých bodů koncepce.

Spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s komisemi městských částí
Je potřebné, aby komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy spolupracovala i s komisemi pro národnostní menšiny, které při některých městských částech pracují, jako je tomu např. na městské části Praha 4. Spolupráce mezi komisemi je vzájemně podnětná, výměna informací je důležitá v zájmu celku hl. m. Prahy.

Specifika spolupráce s romskou komunitou
V oblasti spolupráce Prahy s romskou komunitou bude i nadále významné pokračování práce romského koordinátora a poradního sboru romských poradců z různých městských částí, pokračování v programu podpory přípravných tříd v pražských školách. Do roku 2006 se Praha zaměří na shromažďování hlubších informací o romské komunitě v Praze, v různých oblastech jejího života: nejen v oblasti kulturní, vzdělávací, jazykové, ale i v oblasti sociální (bytové podmínky, vztah k majoritě, změny v způsobu života a v životní úrovni, zaměstnání a pod.). Publikace s pracovním názvem Praha a Romové by měla vyjít v roce 2004 a předpokládá spolupráci s odborníky v oblasti zkoumání romské komunity, s romskými specialisty a znalci života Romů v Praze, s romskými poradci v jednotlivých městských částech, s pracovníky zaměřujícími svou činnost na sledované okruhy otázek v jednotlivých obvodech hl. m. Prahy, s představiteli romských nadací a občanských sdružení v Praze. Podrobněji tuto problematiku bude řešit koncepce politiky Prahy vůči romské komunitě.

Spolupráce s městskými částmi hl. m. Prahy
Politika Prahy ve vztahu k národnostním menšinám se nemůže obejít bez komunikace a spolupráce s jednotlivými městskými částmi, které řeší otázky konkrétních vztahů k národnostním menšinám nejenom v oblasti kulturní a vzdělávací. Proto bude Komise RHMP pro oblast národnostních menšin pořádat  pracovní schůzky národnostních menšin s pracovníky městských částí, kteří se dostávají při své práci do kontaktu s národnostními menšinami a využije jejich zkušeností i pro poznávací činnost. Městské části mají zkušenosti z bezprostředního kontaktu se sociálními otázkami národnostních menšin a některé z nich, především Praha 1, nabízejí podněty pro rozšíření koncepce o sociální problematiku. Toto bude zohledněno v seminářích a publikacích , analyzujících sociální souvislosti v hlavním městě Praze. Nabídka kulturních zařízení, např. Galerie Chodovská tvrz v městské části Praha 11, se může stát příznivou pomocí národnostním menšinám a může napomoci i lepší komunikaci s národnostmi v městských částech.
	
Spolupráce s odborem školství MHMP
Komunikace s národnostními menšinami i jejich aktivity mají výrazný výchovně vzdělávací aspekt. Proto je v zájmu Komise RHMP pro oblast národnostních menšin udržovat kontakty a výměnu informací s odborem školství MHMP a pokračovat v prezentaci výsledků práce s národnostními menšinami zejména na každoroční výstavě Schola Pragensis, na dalších prezentacích národnostních menšin, určených také pro pražské školství. Koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám vysoko oceňuje snahu odboru školství a celého pražského školství, aby všechny děti školou povinné byly vzdělávány bez ohledu na barvu pleti, etnickou příslušnost, národnost a náboženské vyznání.

Spolupráce s odborem kultury a výstavnictví MHMP
Podávání projektů v oblasti kultury předpokládá i výměnu informací mezi grantovým systémem pro národnostní menšiny a  grantovým systémem odboru kultury. Vzájemné konzultace a informovanost se doposud osvědčily a proto v nich bude nadále pokračováno.
 
Spolupráce s odborem uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy
Soulad koncepcí vytváří dobrý základ pro vzájemné konzultování a spolupráci v oblasti vytváření podmínek pro účast žáků odlišných národností v pražských školách s uměleckým zaměřením. Minimum romských žáků v uměleckých školách, zapříčiněných především finančními a organizačními těžkostmi, bude v Praze částečně řešit Husitská umělecká škola Harmonie, která  vytváří lepší možnosti pro talentované děti různých národností, zejména z komunity romské. Na základě koncepce se zvýší kontakt a spolupráce škol s občanskými sdruženími národnostních menšin v zájmu vzájemného poznávání a spolužití v městě Praze i v zájmu větší účasti národnostních kultur na kultuře Prahy. 

Spolupráce se statutárními městy České republiky na výměně zkušeností
Praha nemůže vystupovat ve své politice ve vztahu k národnostním menšinám izolovaně, bez ohledu na zkušenosti jiných měst České republiky. Proto sama bude iniciovat setkání těchto měst s cílem shromáždit co nejvíce zkušeností v této oblasti a na druhé straně bude vstřícně přistupovat i k obdobným aktivitám statutárních měst v České republice. 

Mezinárodní spolupráce
Praha je otevřena spolupráci s dalšími evropskými městy, které mají zkušenosti s řešením obdobných témat. Jedním z prostředků spolupráce by měly být  výše jmenované semináře s mezinárodní účastí i pravidelná výměna zkušeností. V zájmu přípravy na vstup do EU budou zvýrazněny kontakty s evropskými městy, které mají zkušenosti s etnickou a národnostní politikou formou setkávání, seminářů, publikační činnosti.

Dům národnostních menšin
Komise hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy považuje nabytí objektu pro Dům národnostních menšin za významné kvalitativní východisko k optimalizaci podmínek realizace politiky hl. m. Prahy  vůči národnostním menšinám. K  realizaci Domu národnostních menšin hl. m. Prahy je již vytvořen konkrétní projekt (viz příloha).

10) Harmonogram realizace předkládané koncepce 
Rok 2002
Březen 2002- stánek národnostních menšin a seminář na téma Národnostní menšiny a literatury na celopražské výstavě Schola Pragensis
Duben 2002- předložení koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám RHMP
Květen 2002- podpora mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a Světového romského festivalu Khamoro
Červen 2002. příprava semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k národnostním menšinám
Září 2002- zahájení užší komunikace a spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s městskými částmi 
Říjen 2002- vydání publikace Praha a národnosti- deset let komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami
11.-12. listopadu 2002- uspořádání semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k národnostním menšinám
20. prosinec 2002- uzávěrka dalšího ročníku Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy  

Rok 2003
Leden 2003- vydání sborníku ze semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k národnostním menšinám
Únor 2003- projednání a návrh projektů celoměstských programů na podporu aktivit národnostních menšin
Březen 2003- stánek národnostních menšin a seminář na téma Národnostní menšiny a literatury na celopražské výstavě Schola Pragensis
Duben 2003- hodnocení realizace koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám RHMP ve spolupráci s městskými částmi
Květen 2003- podpora mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a Světového romského festivalu Khamoro
Červen 2003 příprava semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k romské komunitě
Září 2003- pokračování užší komunikace a spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s městskými částmi v souvislosti s přípravou semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k romské komunitě 
Říjen 2003- vydání publikace ze semináře Národnostní menšiny a literatura  (Schola Pragensis)
listopad 2003- uspořádání semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k romské komunitě
20. prosinec 2003- uzávěrka dalšího ročníku Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy

Rok 2002-2003
Příprava otevření Domu národnostních menšin   

Rok 2004
Leden 2004- vydání sborníku ze semináře Politika Prahy a dalších měst ve vztahu k romské komunitě
Únor 2004- projednání a návrh projektů celoměstských programů na podporu aktivit národnostních menšin
Březen 2004- stánek národnostních menšin a seminář na téma Národnostní menšiny,  literatura a umění a možnosti jejího uplatnění v pražských školách 
Duben 2004- hodnocení realizace koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám RHMP ve spolupráci s městskými částmi
Květen 2004- podpora mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a Světového romského festivalu Khamoro
Červen 2004- příprava semináře Praha a romská komunita- analýza v oblasti kulturní, vzdělávací a sociální
Září 2004- pokračování užší komunikace a spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s městskými částmi v souvislosti s přípravou semináře Praha a romská komunita 
Říjen 2004- vydání publikace ze semináře Národnostní menšiny,  literatura a umění-jejich vužití pro pražské školy  (Schola Pragensis)
listopad 2004- uspořádání semináře Praha a romská komunita-analýza v oblasti kulturní, vzdělávací a sociální 
20. prosinec 2004- uzávěrka dalšího ročníku Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy.

Rok 2005
Leden 2005- vydání sborníku ze semináře Praha a romská komunita
Únor 2005- projednání a návrh projektů celoměstských programů na podporu aktivit národnostních menšin
Březen 2005  Schola Pragensis: stánek národnostních menšin a seminář: Národnostní menšiny a škola-možnosti multikulturrní výchovy v pražských školách  
Duben 2005- hodnocení realizace koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám RHMP ve spolupráci s městskými částmi
Květen 2005- podpora mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a Světového romského festivalu Khamoro
Červen 2005- příprava semináře Praha a národnostní menšiny a další etnické minority- v oblasti  kulturní, vzdělávací a sociální
Září 2005- pokračování užší komunikace a spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s městskými částmi v souvislosti s přípravou semináře Praha a národnostní menšiny a další etnické minority- v oblasti  kulturní, vzdělávací a sociální 
Říjen 2005- vydání publikace ze semináře Národnostní menšiny  a škola-možnosti multikulturrní výchovy v pražských školách  (Schola Pragensis)
listopad 2005- uspořádání semináře Praha a národnostní menšiny a další etnické minority- v oblasti  kulturní, vzdělávací a sociální
20. prosinec 2005- uzávěrka dalšího ročníku Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy.

2004-2005
provoz Domu národnostních menšin, nástin koncepce jeho konkrétní činnosti do roku 2010

Rok 2006
Leden 2006- vydání sborníku ze semináře Praha a národnostní menšiny a další etnické minority- v oblasti  kulturní, vzdělávací a sociální
Únor 2006- projednání a návrh projektů celoměstských programů na podporu aktivit národnostních menšin
Březen 2006  Schola Pragensis: stánek národnostních menšin a seminář: Národnostní menšiny a škola-možnosti multikulturrní výchovy, opřené o díla českých a zahraničních pedagogů 
Duben 2006- hodnocení realizace koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám RHMP ve spolupráci s městskými částmi
Květen 2006- podpora mezinárodního folklorního festivalu Praha srdce národů a Světového romského festivalu Khamoro
Červen 2006- příprava semináře Praha a národnostní menšiny – shrnutí zkušeností let 1989-2006
Září 2006- pokračování užší komunikace a spolupráce Komise RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy s městskými částmi v souvislosti s přípravou semináře  Praha a národnostní menšiny – shrnutí zkušeností let 1989-2006
Říjen 2006- vydání publikace ze semináře Národnostní menšiny a škola-možnosti multikulturní výchovy, opřené o díla českých a zahraničních pedagogů  (Schola Pragensis)
listopad 2006- uspořádání semináře Praha a národnostní menšiny – shrnutí zkušeností let 1989-2006
20. prosinec 2006- uzávěrka dalšího ročníku Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy.

11) Závěr

Hlavním úkolem předkládaného dokumentu je sjednotit názory politických představitelů hl. m. Prahy a organizací národnostních menšin, zainteresovaných na uchování a rozvoji své národnostní identity, na rozvoji své specifické kultury a vzdělávacích aktivit. Výrazným úkolem bude skloubení těchto záměrů s platností zákona o právech národnostních menšin a s celkovou tendencí Evropy k multikulturalizci společností a s finančními možnostmi samosprávného orgánu. Koncepce politiky Prahy ve vztahu k národnostním menšinám by měla umožnit systematický způsob spolupráce s národnostními menšinami.
Materiál je inspirativní i pro městské části, pro poradce pro národnostní menšiny, pro zavádění nebo pokračování podpory iniciativ národnostních menšin žijících a působících v jednotlivých městských částech Prahy. Městské části reagují kladně zejména na možnosti pracovních schůzek s Komisí RHMP pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy, což vytváří základnu pro širší spolupráci Prahy s národnostmi i v konkrétních podmínkách jednotlivých částí hlavního města, i ve městě jako celku.

Přílohy 
ke koncepci politiky hl. m. Prahy ve vztahu k národnostním menšinám

1) Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy
2) Přehled publikační činnosti národnostních menšin, finančně podpořených Prahou
3) Přehled akcí, prezentací a publikační činnosti, finančně podpořených, organizovaných a spoluorganizovaných  hl. m. Prahou
4) Projekt Domu národnostních menšin
5) Seznam občanských sdružení národnostních menšin na území hl. m. Prahy
6) Literatura a prameny

1) Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy

Každým rokem prochází vyhlašování programů na podporu aktivit národnostních menšin schvalovacím procesem v Radě hl. m. Prahy. Hlavní město Praha vyhlašuje od roku 1999 každoročně celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy. K programům se mohou svými projekty přihlásit občanská sdružení a organizace národnostních menšin, zaměřené na uchování a rozvoj národnostní identity a na rozvoj komunikace a dialogu mezi národnostními minoritami a majoritou v hlavním městě Praze.

Na každý rok jsou vyhlášeny následující programy:
1. Programy zaměřené na prezentaci národnostních kultur v hl. m. Praze, na kulturní,   společenskou a osvětovou činnost národnostních menšin. 
2. Programy zaměřené na propagační a publikační činnost, související se vztahem národnostních menšin k hlavnímu městu Praze.

•	Jednotlivé granty nejsou nárokovou položkou  a jsou odvislé od výše schválených finančních prostředků, určených pro oblast národnostních menšin v rámci rozpočtu hl. m. Prahy.
•	Hlavním městem Prahou je na schválené jednotlivé projekty  poskytnut finanční dar až po schválení městského rozpočtu pro určitý rok  a vybraným žadatelům jsou finanční prostředky uvolňovány na základě smluv podepsaných oběma stranami.
•	Celoměstské programy podpory aktivit národnostních menšin na území hl. m. Prahy  jsou vyhlášeny  dnem schválení Radou hl. m. Prahy.
•	Projekty jsou posuzovány nezávislými odborníky a grantovou komisí. 

1. Programy zaměřené na prezentaci národnostních kultur v hl. m. Praze, na kulturní, společenskou a osvětovou činnost národnostních menšin. 
Cíl programu: Podpora kulturních, společenských a osvětových aktivit občanských sdružení a organizací  národnostních menšin, zaměřených zejména na kulturní aktivity. Cílem je přispět k udržování a rozvíjení tradic jednotlivých národností a současně i k obohacení kulturního života občanů v hl.m. Praze.
Určení: Občanská sdružení a organizace národnostních menšin. Do tohoto grantového řízení nejsou zařazeny projekty majoritních organizací a občanských sdružení, školských zařízení a kulturních institucí.
Podmínky:  
•	podpora projektů na pořádání společenských a kulturních akcí, zaměřených na uchování tradic a rozvíjení a předávání hodnot, vytvářených národnostmi, do kulturního bohatství Prahy, konkrétně
•	podpora činnosti zájmových souborů jednotlivých národností,
•	podpora interkulturních programů zaměřených na vzájemnou informovanost, komunikaci a dialog mezi národnostmi a majoritou - v pražských školách, kulturních domech, domech dětí a mládeže, v mládežnických a seniorských klubech.

2. Programy zaměřené na propagační a publikační činnost, související se vztahem národnostních menšin k hlavnímu městu Praze.
Cíl programu: Podpořit občanská sdružení a organizace národnostních menšin v aktivitách zaměřených na propagaci a realizaci cílů činnosti souvisejících se vztahem národnostních menšin k hlavnímu městu Praze (např. konference, semináře), na publikační činnost zaměřenou na uchování dokumentace o národnostní menšině i na informace o jejím novém místě v občanské demokratické společnosti, na osvětovou činnost uvnitř národnostní minority, i vně pro školy, instituce i širší veřejnost v Praze.
Určení: Občanská sdružení a organizace národnostních menšin. Do tohoto grantového řízení nejsou zařazeny projekty majoritních organizací a občanských sdružení, školských zařízení a kulturních institucí.
Podmínky:
•	propagační a publikační  činnost nesmí mít charakter reklamních akcí a publikací,
•	příspěvky mohou být určeny na vydávání publikací zabývajících se jazykem, historií, kulturou, osudy a životem národnostních menšin na území hl.m. Prahy, zaměřujících se na komunikaci a dialog, kontakty mezi minoritou a majoritou v pražském teritoriu,
•	pořádání přednášek a seminářů s aktuální národnostní tématikou,
•	pořádání seminářů a publikačních aktivit motivovaných výchovou k toleranci a proti rasismu.

2) Přehled publikační činnosti národnostních menšin, finančně podpořených Prahou 
(Publikace a audionahrávky s tématem “národnostní menšiny”, financované hlavním městem Prahou v letech  1998-2001)
Chorvati
•	Tarkó, Helena Marie: Tin Ujevič. NVEC-CS, Praha 1999. ISBN 80-902429-2-8
Anotace: Překlad básní národního chorvatského básníka z několika sbírek. Autorka získala za tento překlad cenu města Vrgorac. Recenzent: Miroslav Kvapil.
•	Tarkó, Helena Marie: Sanjam sunce. EC-CS, Praha 2001. ISBN 80-902429-4-4
Anotace: Autorčiny básně v chorvatštině, inspirované okouzlením chorvatským sluncem a národem.

Maďaři
•	Cséfalvay, Ildikó: Az én Prágám (Moje Praha). Magánkiadás, Prága 1999.
Anotace: Publikace je zaměřena na poznávání  hl. m. Prahy, jak ji poznala a vidí maďarská autorka, která svoje poznatky chce předat dalším maďarským spoluobčanům. 
Realizátor: Svaz Maďarů žijících v českých zemích, Ing. Stefan Végh.
•	Visszapilantó dokumentumgyüjtemény - Ohlédnutí sbírka dokumentů 1999-2001. Sestavila Becske Katalin. Vydala pražská základní organizace Svazu Maďarů žijících v českých zemích. ISBN 80-238-8164-7
Anotace: Soubor dokumentů a fotografií z činnosti Svazu Maďarů žijících v českých zemích, shrnující dobu od založení v roce 1990 až do roku 2001.
Realizátor: Pražská základní organizace Svazu Maďarů žijících v českých zemích, Ing. Anna Kamasová, předsedkyně 

Němci
•	Heimatchor. Hudební nahrávka německé hudební skupiny. Vydalo Kulturní sdružení občanů ČR německé národnosti. Praha 2000.
Anotace: Audionahrávka pěveckého souboru Heimatchor, který spolupracuje i s Kulturním sdružením občanů ČR německé národnosti v Praze.
Realizátor: Kulturní sdružení občanů ČR německé národnosti v Praze, Gizela Javůrková.
•	Knapová, Rosemarie: Multikulturní Praha. Výtahy z kronik Kulturního sdružení občanů německé národnosti ČR. Vydalo Kulturní sdružení občanů německé národnosti ČR, Praha 2001.
Anotace: Dokumentace o činnosti jednoho z občanských sdružení německé národnostní menšiny v Praze. Publikace je hodnotná tím, že mapuje své aktivity z hlediska kulturního, vzdělávacího, duchovního rozvoje, analyzuje svou činnost publikační, spolupráci s médii, dalšími národnostními menšinami a hl. m. Prahou.
Realizátor: Kulturní sdružení občanů německé národnosti ČR, předsedkyně organizace Rosemarie Knapová a předsedkyně pražské odbočky Gizela Javůrková.

Romové
•	Konečná, Magdalena: Magdo, nakresli mě. Magdalena Konečná Romům. Foto Jaroslav Balvín. Vydalo občanské sdružení Velká Ohrada. Radix, Praha 1999.
Anotace: Půvabné a mnohotvárné povídání a kreslení známé malířky, která zasvětila svoji tvorbu Romům a romským dětem.
Realizátor: Občanské sdružení Velká Ohrada, Božena Filová.
•	Čermáková, Jarmila Hannah: Pouť za černou lunou. ISV nakladatelství, Praha 1999. ISBN 80-85866-63-3.
Anotace: Verše známé spisovatelky a básnířky,  inspirované životem Romů ve Španělsku i v Praze. Autorka píše o svém zážitku výrazně senzitivní a společensky inspirativní básnickou výpověď.
Realizátor: Občanské sdružení Velká Ohrada, Božena Filová. 
•	Pal oda, so kerenas le devleskere bičhade Skutky apoštolů. Romsko-české vydání. Přeložil Vladimír Oláh a Ivana Kultová. Text romského překladu lektorovala Milena Hübschmannová.  Vydalo G plus G, Praha 2000.    ISBN 80-86103-43-9.
Anotace: Překlad jedné z nejdůležitější části Bible od romského básníka a romského duchovního buditele Vlada Oláha.
Lektorka romského textu: Milena Hübschmannová.
•	Amare Roma (Naši Romové). Výukový pořad o historii, kultuře a tradicích Romů 24. díl. Videograph Pragafilm 2001.
Anotace: Portréty zajímavých osobností, z nichž mnoho žije a působí v hl.m.Praze. Současná i historická romská hudba, jazykový kurs romštiny. Program je pravidelně vysílán Českou televizí a slouží k obohacování znalostí o romské komunitě, je využitelný i jako videoprogram pro multikulturní výchovu v pražských školách.
Realizátor: Yetti Climbers Club, nadační fond Dobrý soused a Muzeum romské kultury. 

Rusíni
•	Zatloukal, Jaroslav: Vítr s polonin. Vydala Společnost přátel Podkarpatské Rusi. Praha 2000.  ISBN 80 85281-63-5.
Anotace: První básnické setkání Jaroslava Zatloukala s přírodou a lidmi Podkarpatské Rusi z let 1936. Podle slov recenzenta Ladislava Soldána vidí v té době básník krajinu, kterou opěvuje, oděnou nejenom krásou, ale i žalem. 
•	Matola, Rudolf a kol. Rusíni v Praze. Vydalo Obščestvo Rusínů v České republice. Praha 2000.
Anotace: Specifický a rusínské menšině vlastní pohled, vyjádřený autorem Rudolfem Matolou a několika dalšími autory, na situaci Rusínů v ČR a v Praze, doplněný historickou retrospektivou, opřenou především o vlastní zkušenosti, příliš nezatěžkané přemýšlením o vědecké objektivnosti. 
Realizátor: Obščestvo Rusínů v České republice, Rudolf Matola.
•	Matola, Rudolf a kol. Historie Rusínů v Praze. Vydalo Obščestvo Rusínů v České republice. Praha 2001.
Anotace: Specifický a rusínské menšině vlastní pohled, vyjádřený autorem Rudolfem Matolou  na historii Rusínů a jejich vztahů k České republice a Praze. 
Realizátor: Obščestvo Rusínů v České republice, Rudolf Matola.
•	Vznik ČSR 1918 a Podkarpatská Rus (Sborník z mezinárodní konference v Praze). Uspořádal Miroslav Balcar. Praha 1999. ISBN 80-85281-61-9.
Anotace: Tématem sborníku  je sledování vztahů mezi Podkarpatskou Rusí (dnešní Zakarpatskou oblastí Ukrajiny), její historií a současností a  založením Československé republiky.
Realizátor: Společnost přátel Podkarpatské Rusi, Jaromír Hořec.

Řekové
•	Kalimera. Časopis řecké národnostní menšiny. Praha 2000.
Anotace: Časopis pro řecké spoluobčany v Praze.
Redaktor: Kostas Tsivos
Realizátor: Řecká obec Praha, Christos Matarangas. 
•	Papadopulos, Lysimachos Chr.: Nostimon hémar - Den návratu. Historie, zážitky a osobní vzpomínky na velkou emigraci z let       1949 a 1950 v Československu u příležitosti uplynulých 50 let. Praha, listopad 1999.
Anotace: Sugestivní výpověď od nejstaršího pamětníka příchodu řecké emigrace do České republiky po občanské válce v Řecku.
Realizátor: Asociace řeckých obcí, Praha, Michalis a Georgia Zervas.

Slováci
•	Vranovský, Pavel, Lipták, Peter, Prokop, Radim, Šrajerová, Ol´ga: Quo vadis, slovenská menšina? Vydala Obec Slovákov v Českej republike, Praha 1999.    ISBN  80-901346-2-9.
Anotace: Zajímavá publikace mapující novou identitu Slováků jako národnostní menšiny, zaměřující se na hl. m. Prahu, kde je již tradičně vysoká koncentrace slovenské menšiny se specifickou sociální skladbou od umělců až po stavitele Metra.
Realizátor projektu:Obec Slovákov v Českej republike,  Peter Lipták.
•	Obec Slovákov v ČR: Korene, príloha dokumentov zo IV. snemu. Roč. VII, č. 4, apríl 1999.
Anotace: Obsahem je soubor dokumentů ze sjezdu Obce Slováků v ČR, týkající se i realizace řady projektů souvisejících s hl. m. Prahou.
Realizátor projektu: Obec Slovákov, Peter Lipták.
•	Slovenské rozprávky. I. a II. díl. Audionahrávky. Na motívy slovenských rozprávok zo zbierky P. Dobšinského zdramatizoval Miroslav Hlavčo. Editoři: Miroslav Hlavčo a Viera Kučerová.Vydal Klub slovenskej kultúry, Praha 1999.
Anotace: Dvě profesionálně připravené audiokazety s nahrávkou sedmi zdramatizovaných příběhů ze sbírky slovenských pohádek Pavla Dobšinského. Mluvené slovenské krásné slovo by mělo napomoci udržení znalosti slovenského jazyka ve slovenských a smíšených manželstvích v Praze, ve školách je pak obohacením hodin českého jazyka o znalost kultury a jazyka našich nedávných spoluobčanů v jedné republice-Slováků. 
Realizátor: Klub slovenské kultury, Ing. Miroslav Ďuriš.
•	Klub slovenskej kultúry: Mesačné prehľady. 1999. Autorka Jana Haluková
Anotace: Přehledy o programech Klubu slovenské kultury, orientované na hl. m. Prahu.
Realizátor: Klub slovenské kultrury, Ing. Miroslav Ďuriš
•	Slovenská literatura v Prahe 2000. Antológia súčasných slovenských autorov v Prahe. Slovensko-český klub. Editoři: Naďa Vokušová, Vladimír Skalský, Ján Rakytka. Praha 2000.
Anotace: Publikace je vyvrcholením cyklu literárních večerů, organizovaných Slovensko-českým klubem. Publikace představuje        17 současných slovenských pražských autorů v širokém spektru žánrů-od poezie přes prózu až po drama.
Realizátor: Slovensko-český klub, předsedkyně Naďa Vokušová.
•	Charous, Emil: Pražské inšpirácie. Slovensko-český klub. Praha 2001.
Anotace: Tematika Prahy v dílech slovenských spisovatelů očima předního literárního historika Emila Charouse.
•	Nosková, Helena: O původu Slováků v Čechách .  Vydal Klub slovenské kultury, Praha 2001.
Anotace:  Odborná studie doložená historickými prameny o příchodu Slováků do České republiky ze Slovenska i dalších zemích (tzv. slovenská reemigrace) po druhé světové válce. Publikace je napsána odbornicí PhDr. Helenou Noskovou, CSc., pracovnicí Ústavu soudobých dějin AV ČR.
Realizátor: Klub slovenské kultury
•	Vokušová, Naďa, Skalský, Vladimír a další: Slovensko-české osudy. (100 + 1 osobnost české společnosti ze Slovenska). Vydal Slovensko - český klub a sdružení MAC, spol.s r. o., Praha 2001. ISBN 80-902893-2-0 (Slovensko-český klub).
Anotace: Fascinující přehlídka osobností, kteří mají původ na Slovensku, přičemž jsou příslušníky různých etnik, žijí a působí v Praze a obohacují zdejší kulturní, společenský a vědecký život.
Realizátor: Slovensko – český klub, předsedkyně Naďa Vokušová. 
•	Padesát Let Slovenského folklórneho sdruženia Limbora. Videokazeta. Praha 2001.
Anotac: Souhrnná ukázka činnosti nejznámějšího slovenského folklorního souboru v Praze, který oslavil již padesát let své existence.
Realizátor: Slovenské folklórne združenie Limbora, MUDr. Mária Miňová

Ukrajinci
•	Ignis. Hudební nahrávka ukrajinské hudební skupiny. Vydala Ukrajinská občanská iniciativa, Praha 2000.
Anotace: Hudební audionahrávka známé a obnovené ukrajinské hudební skupiny Ignis (latinsky oheň) v Praze, založené v roce 1969. Obsahem jsou ukrajinské lidové písně folkového charakteru. 
Členové hudební skupiny: Vladimír Šuťák, Viktor Rajčinec, Václav Roleček, Ota Kmínek, Bohdan Rajčinec, Jaroslav Kára, Volodymyr Stasiv, Lydia Rajčinec.
Realizátor projektu: Ukrajinská iniciativa v ČR, Lydia Rajčincová
•	Bednářová, Taťjana: Fedir Steško pedagog a hudební teoretik Ukrajinské vysoké školy pedagogické M. Drahomanova v Praze. Přeložil Nikolaj Savickij. Vydal Spolek Ukrajinek v České republice, Praha 1999. 
 Anotace: Publikace renomované autorky docentky Bednářové o významné osobnosti hudebního pedagoga a teoretika, který působil v ČR po I. světové válce. V publikaci je zaznamenán i přínos českých hudebníků pro rozvoj hudební tvorby na Ukrajině.
Realizátor: Spolek Ukrajinek v ČR, Taťjana Bednářová.

•	Bednářová, Tetjana: Sofija Rusvová významná veřejná činitelka, ukrajinská nositelka osvěty, pedagožka, literární vědkyně Ukrajinské vysoké školy pedagogické M. Drahomanova v Praze. Vydal: Spolek Ukrajinek v České republice. Přeložil Nikolaj Savický. Praha, 2001.
Anotace: Publikace renomované autorky docentky Bednářové o významné osobnosti ukrajinské pedagožky, která působila v ČR po I. světové válce. 
Realizátor: Spolek Ukrajinek v ČR, předsedkyně Taťjana Bednářová.

Židovské organizace a občanská sdružení v Praze
•	Bridges to the Future - mosty k zítřku. 12th World Conference of Jewish Child Survivors of the Holocaust. Under the aegis of the President of the Czech Republic Václav Havel - 12. Konference židovských dětí přeživších Holocaust. Pod záštitou prezidenta České republiky pana Václava Havla. Sestavila Jana Dráská. Vydalo The Hidden Child, Praha 1999.
Anotace: Sborník příspěvků delegátů 12. světové konference o traumatických prožitcích židovských dětí, které se v době války ukrývaly před nacisty. 
Realizátor: The Hidden Child, Jana Dráská. 
•	Hilsnerova aféra a české společnost 1899 - 1999. (Sborník přednášek z konference na Univerzitě Karlově v Praze ve dnech      24.-26. listopadu 1999). Uspořádal Miloš Pojar. Editor: Leo Pavlát. Česká unie židovské mládeže, Židovské muzeum v Praze, Praha 1999. ISBN 80-85608-28-6.
    Anotace: Sborník nejnovějších poznatků o známé hilsneriádě, od jejíhož začátku uplynulo již 100 let.
Realizátor: Židovské muzeum v Praze, Leo Pavlát
•	Zmizelí sousedé. Poznávací a dokumentační projekt. Vzdělávací a kulturní centrum Židovského muzea. Autorka projektu: Marta Vančurová. Praha 2000.
Anotace: První z řady připravovaných sborníků, složený z příspěvků žáků základních a středních škol, kteří shromažďují výpovědi svědků či přeživších židovských občanů krutého holocaustu.
   Realizátor: Vzdělávací a kulturní centrum Židovského muzea,  Miloš Pojar.

Vietnamské organizace a občanská sdružení v Praze

•	Tung, Nguyen: Vietnamci v Praze. Vydalo Sdružení vietnamsky hovořících občanů ČR, Praha 2001.

Anotace: Povídání o tom, jak vietnamští studenti pobývali v Československu, studovali, poznávali naši realitu, plnili své úkoly vůči Vietnamu, jak se prolínala do jejich osudů válka atd. To všechno z pohledu jednoho vietnamského inženýra, který je v současnosti českým občanem vietnamské národnosti v České republice.
Realizátor: Ing. Nguyen Tung, CSc., předseda Sdružení vietnamsky hovořících občanů v ČR 

3) Přehled  akcí, prezentací a publikační činnosti, finančně podpořených, organizovaných a spoluorganizovaných Prahou
A. Semináře a podpora kulturních a společenských aktivit národnostních menšin

Celopražský seminář o školství, kultuře a životě národnostních menšin působících na území hlavního města Prahy 19. března 1998.
19. 3. 1998 se konalo ve velké zasedací místnosti  Magistrátu hlavního města Prahy 1. celopražské setkání národnostních menšin ve formě semináře na téma “Specifika národnostních menšin na území hlavního města Prahy se zaměřením na otázky školství a kultury”. Setkání připravil odbor školství, mládeže a tělovýchovy ve spolupráci s Poradním  sborem národnostních menšin při OSK MHMP.

Podpora výstavy v Galerii Chodovská tvrz
V roce 1998 ve dnech 23.7.-5.9. se konala pod záštitou hl. m. Prahy velká výstava obrazů a fotografií s názvem “Romské etnikum v kultuře”    v Galerii Chodovská tvrz. Na přípravě této výstavy se podílela nejenom romská národnostní menšina, ale i všechny menšiny další. 

Podpora folklorního festivalu “Praha srdce národů”
Folklorní festival “Praha srdce národů” je jednou z velkých kulturních akcí, které můžeme považovat za pokračování záměrů, vzniklých při realizaci výstavy v Galerii Chodovská tvrz. Organizačním a uměleckým subjektem, který se stal iniciátorem prezentace folkloru tanečních a pěveckých souborů národnostních menšin v Praze, je slovenský soubor LIMBORA. Festival uskutečnil v roce 2001 již třetí ročník a v plánu jsou další ročníky, které mají reálnou naději na další úspěšná pokračování.

Realizace stánku národnostních menšin na výstavě Schola Pragensis 
Vůbec poprvé v pětileté historii výstavy Schola Pragensis byl roku 2000 včleněn do koncepce prezentace pražských škol stánek národnostních menšin se zaměřením na specifiku vzdělávací a výchovné činnosti, kterou realizují občanská sdružení národnostních menšin při práci se svými dětmi.
Také v roce 2001 a 2002 uskutečnily národnostní menšiny další stánek národnostních menšin v rámci výstavy a v tomto trendu budou pokračovat.

Realizace semináře “Publikační činnost národnostních menšin a její využití pro školní výuku” v rámci výstavy Schola Pragensis dne 23. 3. 2000
Nedílnou součástí stánku národnostních menšin v rámci Scholy Pragensis byl v roce 2000 seminář na téma národnostní školství a publikační činnost národnostních menšin. Ve vstupním referátu Otty Kechnera, náměstka primátora, a Doc. Ing. Zdeňka Trojana, CSc., předsedy komise rady ZHMP pro výchovu a vzdělávání, byla oceněna především aktivita samotných národností ve spolupráci s hl. m. Prahou a jejich snaha uchovávat a rozvíjet svoji identitu i potřebu komunikace s občany hl. m. Prahy. Výraznou specifikou semináře bylo začlenění výsledků publikační činnosti národnostních menšin, které financovaly Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR a Ministerstvo kultury ČR. Kooperací s těmito ministerstvy byl vytvořen dosti přesný obraz o publikacích národnostních menšin finančně podpořených Prahou, MŠMT ČR a MK ČR.

Realizace semináře “Národnostní menšiny a literatura” v rámci výstavy Schola Pragensis dne 20. 3. 2002
Nedílnou součástí stánku národnostních menšin v rámci Scholy Pragensis byl v roce 2002 seminář na téma Národnostní menšiny a literatura. Výraznou specifikou byla benefice nejznámější a nejvýznamnější romské spisovatelce Eleně Lackové. Ze semináře vyjde sborník.

Podíl na přípravě mezinárodního romského festivalu “KHAMORO”
Ve dnech 16.-20. 5. 2000 se již podruhé konal v Praze světový romský festival KHAMORO 2000. Hl. m. Praha se podílí na jeho realizaci finanční a morální podporou. Mezinárodní festival měl pokračování i v roce 2001 svým třetím ročníkem a jeho úspěšná organizace, záštita primátora hl. m. Prahy Jana Kasla, ukázala opravdovou nosnost takovéto akce i do budoucna.  

Prezentace publikací národnostních menšin
19. 4. 2001 uskutečnila Praha, Komise RHMP pro oblast národnostních menšin, druhou prezentaci výsledků publikační práce. Na ní představil náměstek primátora Otto Kechner 24 titulů, které Praha a národnostní menšiny za dva roky (1998-2000) vydaly. Prezentace ukázala, že podpora publikačních aktivit národnostních menšin i sama publikační aktivita Prahy je v tomto směru  originálním vkladem do  systému grantové politiky státu ve sféře podpory národnostních menšin.

B. Získávání informací o národnostních menšinách formou publikační činnosti

Obsah a formy vytváření informační základny o národnostních menšinách v Praze
Také  hlavní město Praha si vytváří ve spolupráci s odborníky národností svoje publikace o různých tématech komunikace mezi obcí a národnostními menšinami. První takovou publikací byl sborník Praha a národnosti, vydaný odborem školství, mládeže a tělovýchovy v roce 1998. V roce 2000 byla vydána publikace Praha a osobnosti národnostních menšin. Na vydávání publikací spolupracují přední odborníci národností z vědeckých vysokoškolských pracovišť. Smyslem této spolupráce je poznání zájmů národností na svém vlastním rozvoji a na uchování své vlastní identity. Zároveň je toto poznání prospěšné i jako důležitá informace pro českou majoritu, pro děti a studenty v našich školách, i pro městskou a státní správu. 

Publikace, vydané hl. m. Prahou
Praha a osobnosti národnostních menšin. Sestavil a redigoval Jaroslav Balvín. Vydala Komise rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Praha 2000.  ISBN 80-902972-0-X.
Anotace: Publikace podává přehled o historických i současných osobnostech, které národnostní menšiny považují na území hl. m. Prahy za významné pro rozvoj identity své vlastní komunity i pro rozvoj komunikace s majoritou. Přirozenou součástí publikace, věnované 150. výročí narození T. G. Masaryka, je uvedení českých osobností, které napomáhaly rozvoji identity jednotlivých národností.
 
Autoři: Jaroslav Balvín, Tetjana Bednářová, Beáta Békesi, Péter Boszorményi, Olexander Drbal, Božena Filová, Evžen Gál, Jaromír Hořec, Otto Kechner, Katalin Leczó, Timo Meškank, Helena Nosková,  Miloš Pojar, Ivan Pop, Olga Schulzová, Vladimír Skalský, Zdeňka Svobodová, Helena Marie Tarkó, Andrej Tóth, Kostas Tsivos, Milan Tvrdík, Miloš Zárybnický, Bohdan Zilynskij.
Recenzent: Andrej Sulitka. Lektor romské části: Ladislav Goral. Technická redakce: Kornélie Churáčková. Tisk: Zdeněk Pospíšil, Radix.  
Praha a národnosti. Sborník. Sestavil a redigoval PhDr.Jaroslav Balvín, CSc.. Vydal odbor školství, mládeže a tělovýchovy Magistrátu hl. m. Prahy. Praha 1998.
Anotace: Publikace je sestavená a redakčně připravená jako sborník z referátů odborníků a zástupců jednotlivých národnostních menšin na semináři, který se konal  19. 3. 1998 na Magistrátě hl. m. Prahy. Obsahem je přehled základních faktů o většině národnostních menšin na území hl. m. Prahy se zaměřením na otázky výchovy a vzdělávání.
Autoři: Wladyslaw Adamiec, Jaroslav Balvín, Alfred Bienert, Tamás Csémy, Božena Filová, Evžen Gál, Ladislav Goral, Jana Haluková, Afteb Hladíková, Jaromír Hořec, Michal Chrastowski, Lenka Knapová, Peter Lipták, Andrzej Magala, Zuzana Malcová, Darina Martinovská, Mária Miňová, Pavol Niezgodský, Hilda Pášová, Walter Piverka, Daniel Radoměřský, Lydia Rajčincová, Ján Senčák, Vladimír Skalský, Bohumil Šumský, Albína Tancošová, Bogdan Zilynskij. 
Lektorovali: Helena Dluhošová, Evžen Gál, Andrej Sulitka, Marta Šmahová. Technická redakce: Romana Hobzová, Věra Sokolová Tisk: Zdeněk Pospíšil, Firma Radix. 
Přehled  připravovaných publikací
•	 Praha a národnosti-deset let komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami (2002).
•	 Politika Prahy a dalších statutárních měst  ve vztahu k národnostním menšinám s využitím zkušeností některých evropských měst. Sborník ze semináře, pořádaného Prahou 11.-12. listopadu 2002. 
•	Sborníky z 3. a 4. setkání národnostních menšin v Praze ve formě seminářů na témata týkající se kultury, vzdělávání a vztahů mezi národnostními menšinami a majoritou ( 2003, 2005)
•	 Výhledová studie Praha a romská komunita - k situaci romské komunity v oblasti vzdělávání a kulturních aktivit na území hl. m. Prahy” (2004).
•	 Výhledová studie Praha a romská komunita - k situaci romské komunity v oblasti sociální (2006).

4) Projekt Domu národnostních menšin hlavního města Prahy
Výchozí situace
Na hlavní město Praha a jeho představitele se obrací řada občanských sdružení národnostních menšin s žádostí o pronájem nebytových prostor. Každá národnostní menšina si totiž vyhledává na území hl. města Prahy prostory pro svoji činnost. Vytváří se tak teritoriální roztříštěnost aktivit jednotlivých menšin, častý přesun sídla jejich organizací z důvodů dislokačních změn i finančních možností pronájmu nebytových prostor. Proto většina národnostních menšin, zejména zástupci slovenské a polské menšiny, opakovaně žádají hl. město Prahu o zřízení centra národnostních menšin pod názvem “Dům národnostních menšin”. 
Otázka zřízení multikulturního centra - Domu národnostních menšin v Praze je také jedním z politických závazků, kterými je v oblasti menšinové politiky česká vláda vázána, hlavně ve vztahu k Polské republice a Slovenské republice. Konkrétně ústavním činitelům Polska i Slovenska byl na jejich žádost v roce 2000 učiněn opakovaně příslib, že česká vláda bude hledat možnost řešení poskytnutí nebytových prostor pro činnost organizací národnostních menšin s ohledem na jejich vzdělávací a kulturní aktivity. Vyplynulo to zvláště z jednání premiérů ČR a SR Miloše Zemana a Mikuláše Dzurindy v Praze ve dnech 22. - 23. května 2000, rovněž i ze setkání polského velvyslance Marka Pernala a zástupců polské menšiny s předsedou vlády Milošem Zemanem na Úřadu vlády ČR dne 20. července 2000. Podle předložených požadavků zástupců menšinových organizací jde o potřebu cca 40 místností, 2 menších zasedacích místností a 1 většího zasedacího sálu pro cca 150 - 200 osob. Podle zápisu z jednání Rady pro národnosti vlády ČR dne 9. září 1999  projednávala žádost národnostních menšin také vládní dislokační komise. V této komisi je zastoupeno i hlavní město Praha.
Z uvedeného vyplývá, že vytvoření Domu národnostních menšin nemůže být záležitostí pouze jednoho subjektu (např. hl. města Prahy, nebo Úřadu vlády ČR, nebo jednotlivých národnostních menšin), ale o jeho zřízení je třeba jednat v součinnosti několika zainteresovaných subjektů.
Návrh na řešení z hlediska hlavního města Prahy
Zástupci národnostních menšin na území hl. města Prahy usilují o uskutečnění projektu Domu národnostních menšin v Praze již od roku 1994. V roce 1995 sepsali konkrétní požadavky na prostory, kterých je možno využít i pro hledání vhodného objektu v současné době. Požadavky se soustřeďují na zajištění kanceláří pro činnost národnostních občanských sdružení, pro redakční rady jejich časopisů, skladovací prostory a archivy a větší místnosti pro společenskou a klubovou činnost. Nezbytnou součástí budovy Domu národností by měl být velký sál pro společenské a kulturní akce. Potřebným zařízením by měly být také menší ubytovací prostory, využitelné pro komunikaci se zahraničím, s mateřskými zeměmi jednotlivých menšin, s hosty významných evropských i světových institucí, které se zabývají problematikou národnostních menšin. Součástí by měly být i prostory k zajištění občerstvení pracovníků a návštěvníků.
Ke zřízení vlastního Domu národnostních menšin v Praze je třeba soustředit finanční prostředky, které hl. město nemůže poskytovat bez součinnosti s jinými subjekty, tj. s Úřadem vlády ČR, ministerstvy, velvyslanectvími, občanskými sdruženími národnostních menšin, nadacemi, zahraničními organizacemi zaměřenými na ochranu národnostních menšin apod.
Postup realizace projektu Domu národností
V přípravě projektu bylo původně zvažováno zřízení Domu národností jako příspěvkové organizace hl.m. Prahy nebo obecně prospěšné společnosti. Od těchto úvah bylo upuštěno a nyní je připravován provoz Domu národnostních menšin hl. m. Prahy, v gesci  OHS MHMP.  Zajišťováním obsahové a metodické stránky společných činností národnostních menšin v Domě národností, komunikací s pražskou veřejností, Magistrátem hl. města Prahy i dalšími institucemi se bude zabývat stávající systém zajišťující ze strany hl. m. Prahy komunikaci a spolupráci s národnostními menšinami. V počátečním stadiu realizace Domu národnostních menšin bude  Praha zajišťovat také rekonstrukci prostor na základě potřeb představitelů národnostních menšin, na základě doporučení Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních sdružení na území hl. m. Prahy rozhodovat o umístění jednotlivých subjektů v prostorách objektu a v další fázi  rozhodovat i o eventuálních zainteresovaných sdružení. Na základě finančního odhadu nákladu na rekonstrukci, vybavení a ročního provozování podá hl. m. Praha po nabytí majetku formou smlouvy žádost o finanční dotaci ze strany vlády ČR. 

Obsah činnosti
V Domě národnostních menšin budou prostory pro zastupování hl. m. Prahy, občanská sdružení národnostních menšin, která doporučí zastřešující organizace jednotlivých menšin, dále místnosti pro zástupce hl. m. Prahy a pro komisi rady hl. m. Prahy pro národnostní menšiny na území hl. m. Prahy. V Domě národnostních hl. m. Prahy mohou mít své zastoupení  tyto národnostní menšiny:
bulharská,
chorvatská,
maďarská,
německá,
polská,
romská,
rusínská,
ruská,
řecká,
slovenská,
ukrajinská.

Možnosti užívání společných prostor (nikoliv stálých prostor kancelářských) a účastnit se svými aktivitami v prostorách Domu národnostních menšin bude mít také židovská komunita v Praze. Také další etnické minority a multikulturní sdružení mohou v prostorách Domu národností prezentovat po dohodě s vedením prezentovat svou činnost. 
Jedním z nejzávažnějších cílů činností národnostních menšin v pražském Domě národnostních menšin bude zaměření na děti a mládež příslušných menšin, a také na šíření informací o jednotlivých národnostních menšinách mezi pražskými dětmi a mládeží.
V jeho prostorách se bude rozvíjet činnost pražských organizací příslušníků národnostních menšin – zde by měly mít menšinové organizace své organizační zázemí, prostor pro klubovou činnost, umístění redakcí periodického i neperiodického tisku,  konaly by se zde společensko-výchovné akce, rozvíjela zájmová umělecká činnost (v oblasti výtvarné, literární, dramatické apod.), prezentovaly by se zde menšinové aktivity formou výstav a v neposlední řadě by se zde vytvořily podmínky pro rozvoj folklorních aktivit a souborové činnosti menšin apod.
 
Způsob finančního zabezpečení 
Základním předpokladem finančního zabezpečení Domu národnostních menšin je počáteční žádost o finanční dotaci od vlády ČR na rekonstrukci, vybavení  pro provoz budovy i pro realizaci společných činností, na nichž by se podílely všechny národnostní menšiny. Z hlediska hl. města Prahy budou vyčleněny finanční prostředky v rámci rozpočtu. Kromě toho budou  moci jednotlivé národnostní menšiny žádat o poskytnutí finančních prostředků v rámci jednoletých i víceletých celoměstských programů na podporu aktivit národnostních menšin. Tyto požadavky nevylučují přitom žádosti organizace i u jiných grantových systémů, např. od  státních a nevládních organizací.
Spoluúčast hl. m. Prahy na realizaci projektu: 
•	Hl. m. Praha vyčlení v rozpočtu výdaje na provozování Domu národností hl. m. Prahy,
•	město se může podílet na financování Domu národnostních menšin nepřímou dotací na základě celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin,
•	nezbytná je kooperace tí s dalšími partnery, jako je Úřad vlády ČR, ministerstva, občanská sdružení národnostních menšin, eventuálně velvyslanectví, a žádosti o finanční dotace u státních organizací a nadací,
•	podpora Domu národnostních menšin  a vzájemné vazby mezi partnery budou vázány smlouvami, vymezujícími konkrétní vztahy.
Konkrétním výstupem snah hl. m. Prahy zacílených na vytvoření Domu národnostních menšin hl. m. Prahy bylo nabytí objektu AB Vocelova č. p. 602 v Praze na Vinohradech (číslo objektu 1158, č. parcely 403, list vlastnictví 2015) usnesením Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky  č. 1834 z 39. schůze 1. listopadu 2001 (příloha č. 8 k části III.).
  
Hlavní město Praha si váží iniciativního návrhu zástupců organizací národnostních menšin na zřízení Domu národnostních menšin v Praze. Za hlavní považuje společnou účast menšin na přípravě tohoto projektu, v němž nebude dominovat zájem pouze jedné menšiny, ale podporován bude zájem všech zástupců národnostních menšin. Realizace tohoto projektu není možná bez participace dalších vládních i nevládních organizací a velvyslanectví mateřských zemí jednotlivých národností. 
Uskutečnění projektu je krokem k završení několikaletého úsilí národnostních menšin o vytvoření multikulturního centra národnostních menšin, které budou důstojným místem pro komunikaci mezi hl. m. Prahou a národnostními menšinami.

5) Seznam vybraných občanských sdružení národnostních menšin na území hl. m.
Prahy

Bulhaři
Bulharský kulturně osvětový klub v Praze
Ul. Americká 28
120 00 Praha 2
Tel.  02/ 24 25 57 11
Fax. 02/ 24 25 67 19

Maďaři
Svaz Maďarů žijících v českých zemích
K Botiči 2 
101 00 Praha 10
tel. 02/ 71 74 69 32, fax: 02/71 74 69 13
Němci
Kulturní sdružení občanů ČR německé národnosti
Na Poříčí 30
110 00 Praha 1
Tel. 02/ 21 73 20 88, Fax: dtto

Svaz Němců region Praha a 
Střední Čechy 
Milady Horákové 108
160 00 Praha 6

Poláci
Klub Polski v Praze
Vítkova 13
186 00 Praha 8 Karlín
Tel. 24816929 

Romové
Občanské sdružení přátel Dženo
V tůních 11
120 00 Praha 2
Tel. 02/ 24 94 19 45, 47, 48
Fax. dtto

Občanské sdružení R – MOSTY
Holečkova 53
150 00 Praha 5
Tel. 02/ 573 13 620
Fax: Dtto

Občanské sdružení Velká ohrada
Přecechtělova 2229
155 00 Praha 5
Tel. 83840671

Romské křesťansko-vzdělávací sdružení MATICE ROMSKÁ
Vondroušova 1193
163 00 Praha 6 Řepy II
Tel. 02/301 85 89

Sdružení přátel romské kultury
Roháčova 2
130 00 Praha 3

Klub 8, Dům dětí a mládeže hl. m. Prahy
Karlínské náměstí 7
186 00 Praha 8

Dětský klub 10
Minská 8
101 00 Praha 10

Rusíni
Společnost přátel Podkarpatské Rusi 
Petrohradská 9
101 00 Praha 10

Obščestvo Rusinov 
Rybná 694/22
110 00 Praha 1
Tel. 02/24238414

Rusové
Sdružení krajanů a přátel ruské tradice v ČR (Ruská tradice)
José Martího 375/4
162 00 Praha 6
Tel. 66053149

Ruský institut organizační jednotka Praha
Káranská 341/28
108 00 Praha 10 Malešice
Tel. 0732 741260

Řekové
Řecká obec Praha
Krakovská 22
110 00 Praha 1
02/ 22211230

Slováci
Klub slovenskej kultúry
Panská 10
110 00  Praha 1
Tel.:02/ 24 21 50 85
Fax: dtto 

Obec Slovákov v Českej republike
Bronzová 2024
150 00  Praha 5
Tel.: 02/ 56 10 525

Slovenské folklórne
združenie LIMBORA
Gorazdova 3
120 00  Praha 2
Tel.: 02/ 24 92 06 87

Slovensko - český klub
Salmovská 11
120 00  Praha 2
Tel.: 02/ 24 91 95 25
Fax: 02/ 24 91 84 83

Zvz Slovákov v ČR
Štěpánská 1
110 00 Praha 1
Tel.: 02/ 90 03 24 94

Fórum slovenských aktivít
Adresa:
Klub slovenskej kultúry
Panská 10
Praha 1

Ukrajinci
Ukrajinská iniciativa v ČR
Vodičkova 30
110 00 Praha 1
Tel.: 02/ 41 48 41 42, Fax: dtto 

Sdružení Ukrajinců a příznivců Ukrajiny 
Moravská 9
120 00 Praha 2
Tel. 67315180
0737/972692

Spolek Ukrajinek v České republice
Donátova 8, 1/0, byt 19
150 00 Praha 5
Tel.: 02/ 57 32 76 49

6/ Použitá literatura a prameny

•	Praha a národnosti. Sborník referátů a diskusních příspěvků ze semináře o národnostních menšinách na území hl. m. Prahy 19. 3. 1998. Sestavil a redigoval Jaroslav Balvín. Vydal Odbor školství, mládeže a tělovýchovy Magistrátu hl. m. Prahy, Praha 1998.
•	Praha a osobnosti národnostních menšin. Sestavil a redigoval Jaroslav Balvín. Vydala Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin na území hl. m. Prahy. Praha 2000.
•	Frištenská, Hana, Sulitka, Andrej: Průvodce právy příslušníků národnostních menšin. Praha 1995.
•	Programové prohlášení Rady zastupitelstva hlavního města Prahy pro volební období      1998-2002. Usnesení rady ZHMP č. 234 ze dne 23. 2. 1999.
•	Strategický plán hlavního města Prahy. Schválen Zastupitelstvem hlavního města Prahy dne 25. května 2000 (usnesení ZHMP 19/03). Účelová publikace hl. m. Prahy. Útvar rozvoje hl. m. Prahy, 2000.
•	Zákon ze dne 10. července 2001 o právech příslušníků národnostních menšin a o změně některých zákonů. Zákon 273/2001 Sb. Sbírka zákonů částka 104 rozeslána dne 2. 8. 2001
•	Zákon ze dne 13. dubna 2000 o hlavním městě Praze. Sbírka zákonů Česká republika, Ročník 2000, částka 39, rozeslána 17. května 2000, Díl 4, par. 78.