Příloha č. 1 k usnesení ZHMP č. 31/54 ze dne 28.6.2001

Koncepce rozvoje a integrace výstavnictví v hl. m. Praze

Obsah:

1.	Cíl koncepce

2.	Výstavy a veletrhy ve 21. století

3.	Charakteristika marketinkových komunikací

4.	Údaje o výstavnictví v České republice

5.	Analýza veletržního průmyslu v Praze

6.	Výstaviště – Praha

7.	PVA Letňany

8.	Kongresové centrum

9.	Základní východiska pro výstavbu nového výstaviště

10.	Základní ekonomická východiska

11.	Trendy

12.	Cílové řešení

13.	Zdroje

5. 4.2001				                Zpracoval: RNDr. Igor Němec

1.	Cíl koncepce:

Cílem koncepce je vytvořit podmínky pro další rozvoj výstavní a veletržní činnosti v Praze za situace, kdy město samo nechce přímo do této oblasti investovat, ale má zájem      se spolupodílet na vytvoření takových podmínek, které se stanou pobídkou pro soukromé investory.

Cestou, jak tohoto cíle dosáhnout, je reálně zhodnotit stav a možnost výstavnictví v Praze a s přihlédnutím k důležitým pražským a celorepublikovým trendům přijmout v Praze adekvátní opatření. Nebát se korigovat představy, které byly zpracovány účelově, popřípadě byly vypracovány za podmínek, které se výrazně změnily. Jinými slovy chceme zbožná přání nahradit ověřenými čísly a daty.

To znamená, že je nutné zpracovat střednědobou a dlouhodobou koncepci jako živý materiál, který bude každoročně aktualizován, aby do něho mohly být zapracovány případné změny, popřípadě potvrzeny prognózy, které jsou dále uvedeny.

2.	Výstavy a veletrhy ve 21. století:

1.	Přes řadu dílčích prohlášení některých odborníků z oboru podpory prodeje, že současné informační technologie (zejména internet) budou znamenat oslabení výstav a veletrhů, současné průzkumy dokazují opak. Např. z 500 reprezentativně vybraných německých společností vyšší výstavní náklady na účast na veletrzích plánuje 42 % dotázaných, konstantní náklady předpokládá 39 % dotázaných a pouze 19 % v této oblasti chce vynakládat méně prostředků.

Jestliže zde i později budeme uvádět některé údaje ze SRN, je to mimo jiné proto,      že se jedná o největší evropský trh a navíc o trh s nejlépe zpracovanými daty a výstupy.

Pro ilustraci uvádíme, že v současné době je veletržní průmysl Evropy rozložen v těchto proporcích (jedná se o rozlohu dosažené čisté výstavní plochy v m2):

SRN			-	38 %
Francie			-	21 %
Itálie			-	19 %
Španělsko		-	  9 %	
Velká Británie		-	  9 %
Rakousko		-	  4 %

S ohledem na vedoucí místo SRN je zajímavé, jak se tento trh rozvíjel v období 1995 – 1999:

Nárůst vystavovatelů	(firem)			            + 13.7 %   (     161 158)
Nárůst zahraničních vystavovatelů (firem)     		+ 21.1 %  (       77 183)
Nárůst pronajaté plochy u mezinárodních veletrhů (v m2)	+   4.5 %  (  6 595 416)
Nárůst návštěvníků 	(osob)				-    2.5 %  (10 098 385)

Z těchto několika číselných údajů vyplývá, že účast návštěvníků v SRN zůstává v podstatě konstantní, velmi mírně se zvětšuje pronajatá plocha (ročně o 1 %). Výrazně         se zvyšuje počet vystavovatelů a to především ze zahraničí. To velmi zpochybňuje rétoriku některých představitelů veletržních správ v Budapešti, Rakousku, Polsku a i v České republice, že právě v těchto státech se koná veletržní setkávání východu a západu.

2.	Zajímavé je také posouzení účinnosti prodeje v rámci výstav a veletrhů (údaje opět SRN) podle jednotlivých oblastí hospodářství.

V investiční oblasti je účast na veletrzích hodnocena jako druhý nejúčinnější způsob propagace (podpory prodeje) výrobku.

Stejné postavení výstavy a veletrhy zaujímají ve sféře spotřebního zboží a pouze v oblasti služeb je jejich účinnost hodnocena až na 4. místě.

Výzkum prokázal, že němečtí podnikatelé jsou z 25 % přesvědčeni o stoupajícím významu veletrhů a výstav, 56 % je přesvědčeno, že si zachovají konstantní význam a pouze 18 % předpokládá určité zmenšení jejich účinnosti.

3.	Charakteristika marketingových komunikací:

          Pro potřebu Koncepce výstavnictví je třeba znát údaje o marketingové komunikaci nejen v České republice, ale i v zahraničí. Znát co určuje jejich rozvoj. Z těchto podkladů potom posoudit možnosti rozvoje trhu v České republice a zjistit potenciál, který má nebo bude mít, Praha v této oblasti.

Abychom mohli vytvořit reálný základ pro budoucí program, uvádíme následující tabulku, kde porovnáváme náklady na veškeré formy marketingových komunikací s velikostí hrubého domácího produktu:

Rok	            	Mediální náklady v Kč	            HDP v Kč          Podíl reklam na HDP v %
             	 bez veletrhů a výstav	
1995	 		  8.23 mld.		1 381 mld.		0.6
1996			  9.90 mld.		1 572 mld.		0.6
1997			11.12 mld.		1 669 mld.		0.7
1998			12.32 mld.		1 798 mld.		0.7	

	Z tohoto vyplývá, že se reklamní trh rozvíjí v závislosti na síle ekonomiky daného regionu (státu).

Souhrnné údaje o struktuře nákladů na marketingovou komunikaci v České republice:

Aktivity 1999			Výdaje na marketingovou komunikaci v miliardách Kč
Podpora prodeje			8
(veletrhy a výstavy)
Televize				5.43
Tisk					5.1
Public relations			             2.5
Direct marketing			2.4
Sponzoring				1.5
Venkovní reklama			0.96
Rozhlas	              			0.91
Internet				             0.06
Ostatní					0.2

Celkem				           27

Porovnáním s HDP 1 836 miliard dojdeme k číslu 1.5 % podílu reklamy na HDP v roce 1999.

Při vytvoření časové řady reklamních nákladů v ČR v letech 1995 – 1999 je jasně patrné, že náklady trvale rostly, i když dynamika marketingových nákladů byla kolísavá. Zde      je třeba uvést, že jedno ze železných pravidel marketingových nákladů je, že kopíruje hrubý domácí produkt a obvykle podle vyspělosti ekonomiky se pohybuje mezi 1-2 % HDP.

4.	Údaje o výstavnictví v Èeské republice:

1.	Údaje vycházejí především z výzkumů společnosti Amasia Expo, která v podstatě     jako jediná společnost na českém trhu se této problematice systematicky věnuje.

2.	Náklady na veletrhy a výstavy patřící do segmentu promotion (podpora prodeje)         se odhadují kvalifikovaně na cca 8 miliard Kč. Přímé náklady na pronájem plochy a základní stavbu stánku se pohybují okolo 3 miliard Kč (toto jsou prostředky, které získávají pořadatelé a správci areálů). Dalších 5 miliard Kč tvoří tzv. vyvolané náklady na grafiku, architektonické řešení, personál, dopravu, ubytování propagační materiály apod.

3.	V návaznosti na údaje uvedené v kapitole marketingové komunikace je třeba uvést lichotivý současný stav českého veletržního průmyslu, který naopak v budoucnu může mít negativní vliv na rozvoj trhu.

O předimenzovanosti českého výstavního trhu paradoxně svědčí ve srovnání s trhem SRN skutečnost, kdy Němci na 1 mil. USD HDP vyprodukují 4 m2 výstavní plochy, zatímco Češi mají v tomto srovnání čtyřnásobně vyšší výkonnost tzn., že na 1 mil. USD HDP připadá      16.5 m2.
	Velmi důležitým údajem, který kvalifikovaně slouží k úvaze o stavbě nového výstaviště, popřípadě rozšíření stávajícího je průměrná velikost veletrhů. Tento údaj v roce 1999 vypadal takto:

Místo				plocha v m2	počet veletrhů	průměr jednoho veletrhu
	
ČR celkem			 887 723		263			  3 375
BVV a.s.  			 400 646	  	  30			13 354
Praha celkem			 253 697	  	  60			  4 228

z toho
Výstaviště Holešovice	              144 359 *)	  	  40 *)			  3 609 *)
a
PVA				   65 209 *)	    	    9 *)			  7 245 *)	

-	Použité údaje Amasia Expo, veletržní příloha HN a *)Výstaviště Praha 
	Pro využití ostatních ploch v Praze bylo z celkového počtu m2 odečteno 10 %.

4.	Jako jeden z rozhodujících ukazatelů, který spoluurčuje velikost veletržního průmyslu v daném regionu (státu) je rozsah obsazené čisté výstavní plochy vystavovateli.

 Rok			ČR m2	           Brno m2	           Praha m2

1996		cca	950 000 	500 000	            250 000
1997		cca    1 050 000	             514 000	262 000
1998		cca    1 000 000	             482 000	260 000
1999		cca       875 000	             405 000	253 000

	Z uvedeného přehledu vyplývá, že rok 1997 byl z tohoto pohledu rok nejvýznamnější, že výsledky roku 1999 nedosahují ani úrovně roku 1996, kdy se na stagnaci celého odvětví nejvíce promítá snížení výkonu BVV, které ale i tak zůstává naprosto dominantní na českém trhu. Praha si svoji pozici na trhu nepatrně posiluje, ale není to dáno vlastní zvýšenou výkonností, ale celkovým zmenšením trhu. V této analýze neuvádíme ostatní výstavní centra v ČR, protože pro účely tohoto materiálu je nepokládáme za potřebné.

5.	Analýza veletržního prùmyslu v Praze:

Praha jako hlavní město České republiky má řadu výhod oproti ve veletržním průmyslu stále dominujícímu Brnu.

Silnou stránkou je poloha ve středu Evropy, atraktivita místa pro zahraniční návštěvníky (Prahu ročně navštíví přes 8 mil. turistů a tento počet každoročně roste), růst kvality napojení na kontinentální i celosvětovou komunikační síť. V rámci České republiky      je Praha největší průmyslovou, obchodní i lidskou koncentrací. Ve velké řadě odvětví je větší dynamika podnikání založená mimo jiné i na dostatku nadprůměrné kvalifikace pracovní síly.   A tedy nejenom historický odkaz (Praha je jedno z nejstarších veletržních měst Evropy)          je výzvou k posílení svého postavení ve veletržním průmyslu v rámci českého trhu,                ale i v mezinárodním měřítku.

Určitým problémem Prahy v současném stavu je kvalita výstavních ploch, event. jejich absence, popřípadě neexistující samostatný výstavní areál.

Nápad uspořádat po 100 letech opětovně jubilejní výstavu v roce 1991 přesto,             že samotná akce skončila obrovským dluhem, paradoxně na straně druhé pomohl také akcelerovat výstavní činnost v Praze především v prostorách holešovického Výstaviště. Výstavba nových pavilonů a určitá rekonstrukce již tradičních prostor napomohly výstavnímu boomu v Praze.

Využívání ostatních výstavních ploch v Praze bylo v období 1991-1996 způsobeno nemožností uspokojit všechny zájemce o výstavní plochy.

Tento prudký rozvoj dosáhl svého vrcholu v roce 1996, kdy se také vynořila myšlenka výstavby nového areálu, který by lépe uspokojil potřeby organizátorů výstav, ale především vystavovatelů jako konečného zákazníka.

Některé analýzy z té doby iniciované především společností ABF předpokládaly,        že výstavní činnost si i nadále zachová svoji dynamiku a z toho také vycházela koncepce výstavby nového výstaviště v Letňanech. 

Stanovené cíle z tohoto období nejsou splněny a projekt je v prozatímní fázi, navíc bez kontinuity s novým výstavním areálem, který je situován mimo současně využívaný prostor.

Bez toho, že by tato studie obsahovala všechny důvody, proč nebylo vybudováno důstojné výstaviště, kvalitou přesahující současný areál v Holešovicích, uvádíme tyto:

1.	Naprosto předimenzovaný projekt
2.	Nedostatek finančních zdrojů
3.	Z toho důvodu vyplývající snaha administrativním zásahem převést ostatní výstavní aktivity do letňanského provizoria tzn. omezením činnosti v tradičním prostředí
4.	Nepochopení základního faktu, že rozhodujícím činitelem v tomto procesu je zákazník, tzn. vystavovatel, který se samostatně rozhoduje kde a za jakých podmínek chce vystavovat

Jak ukazuje výše uvedená tabulka (ad 4.), rozhodnutí Prahy o výstavbě nového výstavního areálu v Praze bylo přijato v době maximální konjunktury trhu, zřejmě                   za předpokladu, že tento nárůst bude trvalý.

K posouzení dalšího rozvoje veletržního průmyslu v Praze je samozřejmě nutné také zhodnotit současný stav výstavních ploch v Praze a jejich případný rozvoj:

a)	Výstaviště – Praha
b)	PVA
c)	Kongresové centrum

Ostatní výstavní plochy v Praze mají zanedbatelný význam pro tuto koncepci a nejsou zde samostatně uváděny.

6.	Výstavištì – Praha:

Základní údaje:
Rozloha a reálu celkem	             -	cca 36 ha
Krytá výstavní plocha		-	cca 15 000 m2
Venkovní výstavní plocha	-	cca 4 000 m2
Výstavy a veletrhy		-	přes 30 akcí ročně

Dosavadní vývoj:
	
I když oblast výstaviště je zmapována od dob Přemyslovců, jako místo veletrhů a výstav        se začalo formovat v 19. století, kdy s potřebami rozvoje hospodářské výroby se začala prudce rozvíjet výstavní a veletržní činnost.
	
V roce 1891 byla zahájena Všeobecná zemská výstava. Dominanta horní části “Průmyslový palác” ztělesňovala duch doby a slouží výstavním účelům dodnes. Tato tradice společně s neopakovatelným “Veletržním palácem” nemá mezi evropskými výstavními areály obdobu.
	
Po roce 1989 se historický areál, jeden z nejstarších veletržních areálů v Evropě, dočkal         po čtyřicetiletém umrtvení veletržní tradice svého původního poslání. Jeho veletržní činnost    se stala významným prostředkem podpory rozvoje domácího hospodářství a v době zásadní změny ekonomiky nezanedbatelným zprostředkovatelem kontaktů se zahraničními trhy.         Po téměř půlstoletí odmlky se Praha vrací do rodiny evropských veletržních měst.
	
V roce 1991 v rámci Všeobecné československé výstavy došlo k dalšímu rozvoji Výstaviště, který přinesl mimo obrovských dluhů výrazný nárůst výstavní plochy o cca 50 %.
	
Současnou plochu (15 000 m2 brutto)lze po vyřešení dopravy jednorázově rozšířit využítím “Tréninkové haly zimního stadionu”. Specifickým objektem v tomto komplexu je Pyramida, jejíž využití je především v oblasti kultury. Je jí však možné využívat také pro doprovodné akce k výstavám (semináře, přehlídky apod.). Křižíkovy pavilony, jejichž atraktivita                     pro vystavovatele je někdy diskutována, dnes tvoří část výstavní plochy velkých veletrhů      jak o je Holiday World, Sport Prague na jaře, Sport Prague na podzim, Ampér, Aquatherm, Pragomedica, Autoshow, které svojí výkonností představují  výkonnosti Výstaviště a nelze je pořádat bez Křižíkových pavilonů. Využití Křižíkových pavilonů výrazně stoupne otevřením vstupu pro návštěvníky od stanice metra Holešovice.

Finance pro město Prahu:

	Výstaviště odvádí do rozpočtu města ročně 60 mil. Kč jako nájemné. Město přispívá určitou částkou na některé kulturní akce.

Urbanistická studie a doprava mimo areál: 
V posledních letech byly zpracovány dvě etapy studie pro možnosti rozvoje prostor Výstaviště. Z výsledku projednání 1. etapy  vyplynul velký rozsah potřebných dopracování      a projednání. Z výsledků projednání stávajícího zpracování 2. etapy vyplývá možnost řešení dopravní obsluhy umožňující případný rozvoj Výstaviště, až bude hotova severozápadní část silničního okruhu v rozsahu Špejchar - Troja.

Funkční využití areálu:

Kulturní
Společensko-relaxační, sportovní, zábavní
Výstavní
Administrativní
Specificky komerční

Klíčové funkce Výstaviště jsou v oblastech společenské, zábavní, sportovní a výstavní. 
Tyto funkce jsou dány historickým založením celého areálu.

7.	PVA Letòany:

Základní údaje:
Rozloha areálu	             	 -          cca 23 000 m2
pro výstavní účely			tato plocha má sezónní charakter a je tvořena mobilními  
					stanovými konstrukcemi
Výstavy a veletrhy		-	cca 9 akcí ročně *)

*) údaj vychází z metodiky: jeden termín, jedno místo - jeden veletrh 

Dosavadní vývoj:
	
PVA a.s. byla založena v prosinci 1997 hl. městem Prahou (11 %) a ABF a.s. (89 %)             na základě výsledků výběrového řízení na získání strategického partnera hl. města Prahy       pro  přípravu, výstavbu a provozování nového pražského výstaviště v Letňanech.
	
ABF a.s. postavila v roce 1998 do prostor Letňan, mimo prostory určené k výstavbě pevného výstaviště, mobilní stanové konstrukce a v září 1998 přenesla do provizorního PVA vlastní stavební výstavu FOR ARCH.
	
Termín začátku stavby pevného výstaviště byl několikrát posouván, naposled měl být zahájen v roce 2000, avšak 1. etapa stavby nebyla dosud zahájena. Důvodem je nedostatek finančních prostředků PVA.
	
Velkou výhodou a náskokem Prahy je výběr prostor pro nové Výstaviště s dlouhodobějším předstihem a v souladu s územním plánem města. Nové výstaviště je situováno v severní části Prahy při městském rychlostním okruhu a zaústění dálnice D8 z Drážďan do Berlína. Výstaviště by podle původního projektu mělo přímo sousedit se stanicí metra C v Praze–Letňanech.

Finance pro hl. město Prahu:

	Město Praha nezískává z PVA žádný finanční profit.

Funkční využití:

	PVA bylo v projektu navrženo jako typický veletržní areál.
	
V současné době se v PVA koná cca 9 výstav a veletrhů a několik dalších specifických akcí menšího charakteru. Pořadatelem těchto akcí je převážně samo PVA, resp. ABF a.s. Dominantní výstavou ABF a.s. je For Arch a For Habitat, který svým rozsahem tvoří většinu celkové výstavní činnosti PVA. Tyto 2 výstavy jsou svým specifickým zaměřením relativně vhodnější pro umístění do mobilní stanové konstrukce při klimaticky vhodném termínu (září), ačkoli ani těmto akcím se nevyhýbají problémy nedostatečné infrastruktury, dopravní obslužnosti a dalších služeb.

Většina organizátorů výstav odmítla své akce v PVA pořádat, dokud nebude vybudováno pevné výstaviště a vyřešen přístup k němu (metro, ostatní doprava) a infrastruktura tak,        aby výstaviště od počátku splňovalo běžné evropské výstavní standardy.
	
Vystavovatelé se výstav v provizorním prostředí také odmítají účastnit. Vystavovatel je však naprosto rozhodující faktor, organizátoři mohou procesu pouze napomoci. Například v zimním období jsou tyto haly zcela nevyužitelné, což dokládá také termínový kalendář PVA.
	
PVA a.s. vyhlásila vlastní výstavní program, v němž se však vyskytovaly výstavy termínově           a obsahově konkurenční k již existujícím výstavám v Praze, což způsobilo chaos v pražském výstavnictví. 

Příklad :

                   ABF                                                       Výstaviště Praha
Bit Prague                                                       JTC Prague (výpočet. technika)	
Pražské motoristické jaro                                Motocykl (jaro)
                                                                       Autoshow (podzim)
                                                                       ASA
Škola                                                              Schola Pragensis
                                                                       Vědma
Letadla a létání                                                Air Salon Joly v Ruzyni do r. 1999  

Pokus o direktivní přemístění výstav do současného provizorního PVA by způsobil velké oslabení pražského výstavnictví. Proces útlumu ostatních výstavních prostor                bez předchozí dostavby PVA není řešením rozvoje Prahy jako významného veletržního centra Evropy.

8.	Kongresové centrum Praha:

Základní údaje:	

Rozloha plochy	             -	maximálně do 8 000 m2
pro výstavní účely
Výstavy a veletrhy	-	nekonají se 

Dosavadní vývoj:
	
	Před rekonstrukcí KCP se v jeho prostorách konaly po několik let výstavní akce. Větší akce se z kapacitních důvodů přemístily postupně převážně na Výstaviště v Holešovicích, popř. dočasně na Strahovský stadion. Ostatní akce se umístily do Veletržního paláce.

Finanční přínos pro hl. město Prahu:

	Na rekonstrukci KCP pro zasedání MMF a Světové banky poskytl stát prostředky       ve výši 2 miliardy Kč, kryté zástavou nemovitého majetku. V současné době potřebuje KCP   na krytí vzniklých nákladů dalších cca 400 mil. Kč, kdy je předpoklad jejich částečného hrazení z prostředků hl. města Prahy kombinovaně formou dotace a formou půjčky. KCP                 má za povinnost hradit půjčku státu a hl. městu Praze ve výši cca 300 mil. Kč ročně a tím zajistit ekonomickou soběstačnost. 

Funkční využití:

	 To je otázka, kterou si tento materiál neklade za cíl řešit.	

Výstavní činnost:

	KCP může být využíváno pro menší a doplňkové výstavní akce s rozsahem max.        do 8 000 m2 stávajících ploch. 

	Pro jiné než doplňkové prezentace kongresů vzhledem k charakteru prostor                 a komplikované dopravní obslužnosti je KCP nevhodné.

	Pro úplnost je třeba také zdůraznit, že koncepcí využití areálu Výstaviště v Holešovicích a projektem budoucí výstavby nového výstaviště v Letňanech jsou veletržní potřeby hl. města Prahy saturovány a Praha nebude mít v blízkých letech další veletrhy, které by mohly být v KCP umístěny.

9.	Základní východiska pro výstavbu nového výstavištì:

1.	Nedostatečná kapacita současného výstavního prostoru v Holešovicích a nemožnost               rozšíření výstavních kapacit

2.	Nemožnost zlepšit infrastrukturu přímo v areálu

3.	Nemožnost zlepšit dopravní obsluhu výstaviště a okolí

4.	Stálý dynamický rozvoj veletrhů a výstav

5.	Předpokládaný rozvoj ekonomiky rychlým tempem

6.	Příchod nových zahraničních firem, které dosud nejsou etablovány na českém trhu

	Komplexní vyhodnocení těchto podmínek, včetně dílčích argumentů, jasně prokazuje, že neexistuje potřeba za současného stavu začít okamžitě s výstavbou nového areálu.

	Jak již bylo uvedeno, současný pražský trh představuje cca 250 000 m2 čisté výstavní plochy. Z toho je cca 168 000 m2 realizováno na Výstavišti v Holešovicích, navíc některé akce jsou na výstavišti v Holešovicích a na výstavišti v Letňanech konány duplicitně.

	Z tohoto zjednodušeného pohledu vyplývá, že žádný silný tlak na výstavbu nového výstavního areálu neexistuje. Za této situace získat soukromého investora pro výstavbu nového areálu je téměř nemožné.

	Jestliže jako příklad použijeme např. situaci v SRN, kde existuje s odstupem největší veletržní průmysl v Evropě (cca 38 %) potom zjistíme, že většina investic je určena ke zlepšení situace již stávajících výstavišť a pouze ve dvou případech byly vybudovány nové veletržní areály (Mnichov, Lipsko) a to v podstatě bez účasti soukromého kapitálu. V případě Lipska   se jednalo o politické rozhodnutí – areál je zcela ztrátový.

	Významnou roli hraje tradice. Z tohoto pohledu je Výstaviště v Holešovicích naprosto unikátní a v podstatě nemá v Evropě konkurenci.

	Výstavní činnost, její rozsah je přímo spojený s výkonností ekonomiky, ne vždy z krátkodobého hlediska, ale určitě ve středním, popřípadě dlouhodobém výhledu kopíruje ekonomický vývoj.
	Z těchto několika rozhodujících hledisek je naprosto zřejmé, že ve výhledu 2001 – 2006 plně postačí kapacita Výstaviště v Holešovicích ( jediná výstava, která překonává jeho kapacitu je veletrh For Arch).

	V době stagnace celého trhu, popřípadě jeho mírného růstu lze pražský trh rozvíjet pouze na základě soutěžení s BVV s cílem vyrovnání kapacit trhu Prahy a Brna.

10.	Základní ekonomická východiska:

1.	Aby se vytvořily opravdu odpovídající ekonomické podmínky pro výstavbu nového areálu, je třeba dynamicky rozvíjet výstavní činnost na výstavišti v Holešovicích. Jestliže BVV v roce 1998 dosáhla z plochy cca 500 000 m2 200 mil. Kč po zdanění, jsou tímto údajem jasně určeny možnosti celkových investic do výstavního areálu a jejich návratnosti.

2.	Navíc, jestliže budeme uvažovat o návratnosti v období 7 – 10 let při úrokové míře      7 – 10 %, lze reálně uvažovat o investiční částce 1 miliardy Kč, kterou lze maximálně proinvestovat, včetně případného výkupu pozemků. Jakékoliv neustále se opakující výpočty         o investicích v řádech miliard nejsou návratné!

3.	Jestliže se Praha v období 2001 – 2006 nepřiblíží výše uvedené výkonnosti BVV, bude absolutně vyloučen zájem soukromého kapitálu. Z tohoto pohledu snaha o útlum výstav v Holešovicích v tomto období oddaluje možnost výstavby nového areálu, protože tato výkonnost neumožní profinancování nového projektu.

4.	Současné známé varianty výstavby nového areálu v Letňanech jsou nerentabilní. Pokud by nastal rozvoj ve výstavnictví, jehož důsledkem by byl kvantitativní nárůst potřeby výstavních ploch (zhruba na dvojnásobek současného stavu) bylo by reálné v dlouhodobém aspektu dosáhnout rentability za předpokladu, že náklady na stavbu by nepřesáhly 1 miliardu Kč, což je hranice přijatelná pro soukromé investory.

Splátky půjčky ve výši 1 miliardy Kč při roční úrokové sazbě 7.5 % rozdělené do 10 let:

               Splátka	Zůstatek půjčky	Úrok 7.5 %	Splátka půjčky a úroku
	
  1.          100 000 000	1 000 000 000		75 000 000		175 000 000
  2.          100 000 000	   900 000 000		67 500 000		167 500 000
  3.          100 000 000	   800 000 000		60 000 000		160 000 000
  4.          100 000 000	   700 000 000		52 500 000		152 500 000
  5.          100 000 000	   600 000 000		45 000 000		145 000 000
  6.          100 000 000	   500 000 000		37 500 000		137 500 000
  7.          100 000 000	   400 000 000		30 000 000		130 000 000
  8.          100 000 000	   300 000 000		22 500 000		122 500 000
  9.          100 000 000	   200 000 000		15 000 000		115 000 000
10.          100 000 000	   100 000 000		  7 500 000		107 500 000	
celkem 1 000 000 000                                        412 500 000	          1 412 500 000

Splátky původně uvažované půjčky ve výši 6 miliard Kč při roční úrokové sazbě 7.5 % rozdělené do 10 let:

              Roční  splátka	      Zůstatek půjčky      Úrok 7.5 %	Splátka půjčky a úroku

  1.	    600 000 000	      6 000 000 000	450 000 000		1 050 000 000
  2.	    600 000 000	      5 400 000 000	405 500 000		1 005 000 000
  3.	    600 000 000	      4 800 000 000	360 000 000		   960 000 000
  4.	    600 000 000	      4 200 000 000	315 500 000		   915 000 000
  5.	    600 000 000	      3 600 000 000	270 000 000		   870 000 000
  6.	    600 000 000	      3 000 000 000	225 500 000		   825 000 000
  7.	    600 000 000	      2 400 000 000	180 000 000		   780 000 000
  8.	    600 000 000	      1 800 000 000	135 500 000		   735 000 000
  9.	    600 000 000	      1 200 000 000	  90 000 000		   690 000 000
10.	    600 000 000	         600 000 000	  45 500 000		   645 000 000	
celkem   6 000 000 000                                     2 475 000 000		8 475 000 000

11.	Trendy:

1.	Výstavní činnost jako taková si zcela určitě zachová svoji pozici i v moderní době informačních technologií.

2.	Stále větší roli budou hrát vedoucí akce regionu a jejich rozvoj bude určovat velikost výstavního trhu.

3.	Postupně skončí doba předimenzovaných výstavních areálů, které jsou plně využity      1 – 4x ročně. Jinak tyto areály potřebují často pouze 1/4 až 1/2 své kapacity (viz BVV Brno, kde rozsah disponibilní plochy je 100 000 m2, ale průměrný rozsah výstav činí   13 000 m2).

 4.       Naopak rozhodující bude efektivita tzn. obrátkovost využití výstavní plochy.

5.	Řada výstav a veletrhů přejde v ČR (ve světě naprosto běžné) na delší periodicitu tzn., že se budou pořádat jednou za dva roky apod.

  6.      Veletržní průmysl se bude rozvíjet v souladu s ekonomickým vývojem.

  7.      Praha si svoje postavení může výrazně zlepšit pouze na úkor Brna. 

8.	Bez proklamovaného sjednocování pražského veletržního kalendáře na základě hospodářské soutěže skončí překrývání veletrhů se stejnou tématikou. Ostatně tento proces už započal.

9.	Vstup do evropských struktur může také mít určitý vliv na rozvoj veletržního průmyslu, nelze ho ale přeceňovat, v některých případech může mít i účinek opačný.

10.      Kvalitní servis pro vystavovatele bude hrát stále větší roli.

11.	Dojde ke koncentraci společností (v Praze), které organizují výstavy. Tento proces      již také započal.

12.	Každá významná veletržní správa bude muset svá data auditovat. Také tento proces     je již nastartován.

13.	Veletrhy a výstavy ve větší míře než doposud budou podporovány profesními svazy, v řadě případů jako nezbytné podmínky úspěchu akce. To platí i v mezinárodním měřítku.

14.	Výstavba nových areálů v ČR, včetně Prahy (popř. přestavba stávajících) může přinést určité oživení, ale nelze očekávat okamžitý prudký růst, naopak, viz. uvedený příklad Lipska, kde je nový výstavní areál neustále v červených číslech.

15.	Organizátoři výstav a veletrhů budou neustále bojovat o svoji pozici na trhu v rámci  všech prostředků propagace a podpory prodeje, aby si udrželi svoje proporcionální postavení. Na rozdíl od ostatních prostředků marketingového mixu budou svoji pozici obhajovat i proti obrovským nákupním centrům.

16.	Stále větší roli jako v ostatních oblastech ekonomiky budou hrát nadnárodní společnosti.

12.	Cílové øešení:

Na základě uvedených skutečností s cílem vybudovat nový veletržní areál v Letňanech je třeba přijmout řešení ve dvou etapách:

a)	Střednědobá koncepce – horizont cca 2001 – 2006/8

1. 	Využít stávající prostory Výstaviště – Praha a Kongresového centra a startovací etapy  
      PVA.

2.	Kongresové centrum
	KCP, jestliže bude chtít obstát v konkurenci celosvětových Kongresových center, bude muset najít nadnárodního partnera, aby v této oblasti došlo k naplnění jeho základní funkce v takovém rozsahu, který by pokryl splácení státní půjčky ve výši 300 mil. Kč ročně.

	Doplňkem zůstanou kulturně-společenské programy a výstavní akce buď jako doprovod kongresových akcí, nebo jako prosté využití charakteru současných výstavních prostor.

3. 	Podpořit přípravu výstavby PVA umožněním vstupu pražských výstavních a veletržních správ do PVA,a.s. 
4. 	Podpořit úsilí soukromých investorů, kteří již do projektu PVA investovali nebo v současné době investují.

b)	Dlouhodobá koncepce

V rámci strategického plánu Prahy vybudovat moderní areál v již vytypované lokalitě v Praze Letňanech, která je stabilizována ve schváleném územním plánu z 9. 9.1999.

	Ke splnění tohoto cíle je třeba:

1.	Vyřešit infrastrukturu a dopravu nezbytnou pro zprovoznění PVA

2.	Vyřešit majetkoprávní vztahy k pozemkům v lokalitě

3.	Najít investora - strategického partnera pro PVA

	Jestliže budou vyřešeny první dvě podmínky, lze výstaviště vybudovat za cca 18 měsíců.

4.	Investor a strategický partner bude vycházet z výkonnosti pražského veletržního průmyslu. Je proto nutné splnit podmínky uvedené ve střednědobé koncepci.

	Dále je zapotřebí:

1.	Ověřit možnost zapojení dalších veletržních správ  do výstavby nového  areálu.

2.	Zhodnotit plnění záměru výstavby PVA a přehodnotit jej dle stávajících podmínek na pražském výstavním a veletržním trhu

3.	Nechat vypracovat nezávislou studii pro ověření výstavby nového výstaviště, včetně jasné a průhledné ekonomiky

4.	Oslovit potenciální investory a strategické partnery pro tento záměr

13.	Zdroje:

1.	Strategie

2.	Hospodářské noviny

3.	Ročenka unie vydavatelů

4.	Strategický plán města

5.	m + a magazin für messen, events und marketing

6.	Statistická ročenka České republiky

7.	Amasia Expo