Pod Letnou povede další tunel

Rozhovor s pražským primátorem Janem Kaslem

Zvyšující se nápor individuální dopravy výrazně zhoršuje životní podmínky občanů v některých částech Prahy. Ve zvláště obtížné situaci se již několik let nacházejí obyvatelé Letné a Holešovic. V minulých dnech jim však svitla naděje. Tou je soubor třech tunelů od Strahovského tunelu z ulice Myslbekovy, v Praze 6 až na Pelc Tyrolku, v Praze 8. 

Proč město přistoupilo k  takovémuto řešení a v čem Vy osobně vidíte jeho výhody?
Dostavbou těchto tunelů dojde k propojení již realizovaných částí městského okruhu. Naplní se tak smysl dlouholetého postupu prací na Strahovském tunelu a v současnosti budovaném tunelu Mrázovka a propojení Zlíchov – Radlická. Tím se vytvoří souvislejší část městského okruhu, propojeného na Jižní spojku a Průmyslový polookruh. Teprve po vybudování tunelů pod Letnou a pod Stromovkou bude možno systematicky začít s ochranou vnitřního města přes individuální automobilovou dopravu.

V posledních dnech se ozývají nesouhlasné reakce zástupců některých ekologických hnutí , obzvláště kvůli křižovatce na Letné.
Já si myslím, že to celé vzniklo jako velké nepochopení toho, co je podzemní stavbou a  co bude  na povrchu. Tato část městského okruhu může vést jedině  v tunelech. Tak se řeší městské okruhy po celém světě. Část dopravního okruhu mezi Strahovským tunelem a Pelc Tyrolkou je vlastně rozdělen do třech úseků - třech tunelů a pouze několika křižovatek mezi nimi. Jednou z nich  je i křižovatka na Letné u Sparty, která je naopak navrhována tak, aby se vůbec nedotkla zeleně na Letné, a aby nenarušila  stávající dopravu v ulici Milady Horákové, neboť celý tunelový systém bude stavěn za plného provozu na povrchových komunikacích. To znamená, že po Letné, na Špejchaře a v ulici Milady Horákové bude možno i nadále jezdit a teprve po dobudování podzemních křižovatek dojde k jejich napojení do systému povrchové dopravy.

Z toho vyplývá, že na povrchových komunikacích v oblasti Letné se nic nezmění. Čím si tedy vysvětlujete ty nesouhlasné reakce?
Z části je to možná nepochopení, neschopnost číst výkresy a neschopnost odborníků vysvětlit srozumitelně občanům o co jde. Z části v tom vidím jistý  apriorní negativismus, který bohužel začíná ve vystupování některých tzv. ekologických  hnutí převládat. Věcné argumenty jasně hovoří o tom, že až 80% dopravy, která dnes projíždí Letnou, Korunovační, Prahou 7, Prahou 8, bude svedeno na tento městský okruh tak, aby zde žijící občany nezatěžovala.

Tunel Myslbekova – Pelc Tyrolka by tedy v konečném důsledku neměl být výhodou pouze  pro zmiňovanou lokalitu Letná, Holešovice,  ale vlastně pro celou Prahu. 
Přesně tak. Tento tunel vlastně pomůže uzavřít městský okruh, který dokáže chránit centrum, vlastní kompaktní město tak, že bude možno významně omezit i provoz na magistrále. To znamená, že toto přetnutí města, tato skutečná dálnice ve městě, ztratí svůj smysl a městský okruh umožní, aby uvnitř něho došlo k maximálně možné restrikci individuální dopravy.

 
Harmonogram plánované výstavby tunelu Myslbekova - Pelc Tyrolka

Celková délka trasy				           5 895 m
Z toho tunelového úseku			           4 994 m
Doba dokončení				do roku 2 010

1. 	stavba Myslbekova - Prašný most
Délka							915 m
Šířka -	dvouproudový tunel	                                     10 m
          - tříproudový tunel	      	                         13,5 m
V rámci této stavby vzniknou garáže pro 486 vozů.

2. 	stavba Prašný most - Špejchar
Délka						      660 m
Šířka vozovky  -   dvouproudový tunel	        10 m
		  -   tříproudový tunel                       13,5 m

3. 	stavba Špejchar - Pelc Tyrolka
(tunel povede pod Letnou, Stromovkou a Vltavou)
Délka						    4 320 m
Šířka vozovky	 - dvouproudový tunel	        10 m
		 - tříproudový tunel                         13,5 m
V rámci této stavby vzniknou garáže pro 900 vozů.