Církev zamýšlí prodat kostel, protože nemá peníze na opravu
(Mladá fronta Dnes 16. 8. 2000)

Praha(gro, kla)-Katolická církev je připravena ztratit vzácný barokní kostel Panny Marie v Nerudově ulici v Praze, kterému se říká u svatého Kajetána. Církev tvrdí, že nemá peníze, aby mohla chátrající stavbu opravit a využívat nadále k náboženským účelům. Proto, jak upozornila Česká televize, církev nabídla kostel, v němž se stále konají příležitostné mše, ke koupi či pronájmu. Zatím se přihlásilo několik zájemců, ale ani s jedním dosud nebyla uzavřena smlouva. "Ani neproběhlo žádné jednání. Proto považuji jakékoli spekulace o tom, k jakým pochybným účelům by mohl být kostel využíván, za čiré výmysly," uvedl Karel Štícha z pražského arcibiskupství, kterému kostel patří. Dodal, že v cizině, například ve Velké Británii, není prodej kostelů nic neobvyklého. "A to je anglikánská církev mnohem bohatší než my tady," poznamenal. Kostel podle Stanislava Kosíka z České biskupské konference stojí v kopci a půda pod ním se sesouvá. Celková oprava včetně upevnění stavby by stála mnoho milionů, což si arcibiskupství nemůže dovolit. Kostel na Malé Straně prý církev ani tolik nepotřebuje, tvrdí Kosík a dodává, že v této oblasti je kostelů přebytek, zatímco v nových čtvrtí na okraji Prahy chybějí. S tímto názorem nesouhlasí památkáři. "V Římě je kostel na kostele, a přesto je církev neruší. Takhle by se jednou mohlo stát, že se zbaví i nedalekého kostela svatého Mikuláše," říká Karel Ksandr ze Státního ústavu památkové péče. Dosud o kostel projevil zájem jeden z řádů, přihlásily se dvě nekatolické křesťanské církve, ale i další katolické organizace, například Týnská škola. Předkupní právo na koupi kostela má však stát, respektive hlavní město Praha. "V našem rozpočtu však na takové případy není ani koruna," uvedl za památkáře magistrátu Jiří Musálek. Dodal, že by šlo o první případ prodeje kostela v Praze. Peníze nemá ani ministerstvo kultury, které kupní cenu kostela odhaduje na desítky milionů korun. "Prodej kostela, kde se dosud konají bohoslužby, mi z morálního hlediska připadá podivný. Je to kulturní památka včetně interiéru a neumím si představit, jak jinak by se dala využít," říká Václav Karmazín z odboru památkové péče ministerstva. O dalším osudu kostela bude rozhodovat sice biskup příslušné diecéze, ale musí k tomu mít souhlas dvou diecézních grémií, kněžské a ekonomické rady diecéze. Kněžská už souhlasila, aby se situace kostela řešila. Katolická církev má v současné době na starosti zhruba devět tisíc sakrálních objektů.