Praha a národnostní menšiny	
V České republice žije mnoho příslušníků národnostních menšin, z nichž mnozí žijí v hlavním městě Praze. Důvodem je především to, že zde působí centra jejich občanských sdružení, založených na národnostním principu. Mohou se tak podílet na kulturních aktivitách a společenském životě hlavního města. Politika hlavního města Prahy k občanům tvořícím národnostní nebo etnické menšiny je postavena na základě Ústavy ČR a Listiny základních práv a svobod, která je součástí ústavního pořádku České republiky. 
Při komunikaci s národnostními menšinami měl v letech 1997-2000 v hl.m. Praze významné místo Poradní sbor pro národnostní menšiny. Pracovali v něm zástupci mnoha národnostních menšin: maďarské, německé, polské, romské, ukrajinské, rusínské, slovenské, ukrajinské a řecké. Poradní sbor zároveň navázal komunikaci     i s dalšími komunitami na území hl.m. Prahy, např. s představiteli Obce židovské a s komunitou bulharskou, arménskou a vietnamskou.
V roce 2000 se komunikace Prahy s národnostními menšinami dostala na kvalitativně novou úroveň. Usnesením rady Zastupitelstva hlavního města Prahy č. 0690 z 13. 6. 2000 byla vytvořena 16-ti členná Komise rady HMP pro oblast národnostních menšin na území hlavního města Prahy. Členy jsou ti zástupci národnostních menšin, kteří se osvědčili v práci poradního sboru. Předsedou komise je Otto Kechner, náměstek primátora pověřený komunikací s národnostními menšinami. Smyslem ustavení komise je zajistit představitelům národnostních menšin v Praze spoluúčast na řešení jejich záležitostí. Tím je zajišťováno i právo minorit podílet se na řešení otázek, které se týkají jejich zájmů, jak je to vyjádřeno i v Listině základních práv a svobod.
Pro specifické otázky romské komunity zřídila Praha místo koordinátora pro romské záležitosti. Tato funkce zahrnuje koordinaci s jednotlivými romskými poradci v městských částech Prahy.
Základní okruhy pro jednání Komise rady hlavního města Prahy
Komise rady hlavního města Prahy se ve svých jednáních zaměřuje na tři tématické okruhy:
1)	Prioritní problémy národnostních menšin v Praze. 
Mezi prioritní problémy se řadí následující otázky:
a)	národnostní školství v Praze
b)	situace v pražských školách z hlediska interetnických vztahů mezi dětmi a mládeží, úrovně multikulturní výchovy a výchovy k toleranci a proti rasismu
c)	situace romské minority v nejvíce exponovaných obvodech hlavního města Prahy (Praha 3-Žižkov, Praha 4-Nusle, Praha 5-Smíchov, Praha 8-Karlín)
d)	grantová politika vůči národnostním menšinám ze strany hlavního města Prahy
e)	propagace problémů národnostních menšin ve smyslu uchování různých národních kultur a jejich prolínání s kulturou majoritní společnosti
2)	Situace a problémy jednotlivých národností v hl.m. Praze. 
K situaci a problémům jednotlivých národnostních menšin v hl.m. Praze referují jednotliví zástupci minorit v Komisi rady hl.m. Prahy i pozvaní zástupci jednotlivých národnostních subjektů v Praze. Tak se vytváří informační základna o národnostních menšinách v Praze, která slouží pro kvalifikované rozhodování při řešení praktických otázek národnostních menšin z pohledu hl.m. Prahy i z hlediska specifik jednotlivých minorit.
3)	Komunikace, výměna informací a zkušeností mezi subjekty zabývajícími se otázkou národnostních menšin na území hl.m. Prahy i v širším teritoriálním spektru.
Třetí oblastí v jednáních komise je zprostředkování komunikace mezi národnostmi a představiteli hl.m. Prahy, informace zástupců jednotlivých odborů např. o grantových možnostech pro národnostní občanská sdružení, zajištění toku informací mezi národnostmi a úřady státní správy, Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy ČR, Radou pro národnosti vlády ČR či Mezirezortní komisí pro záležitosti romské komunity vlády ČR.

Spolupráce Prahy a národnostních menšin 
při realizaci kulturních a vzdělávacích programů
1)	Podpora folklorního festivalu „Praha srdce národů“
Folklorní festival „Praha srdce národů“ je jednou z velkých kulturních akcí, které můžeme považovat za prezentaci národnostních kultur a hlavního města Prahy jako města skutečně multikulturního. Organizačním        a uměleckým subjektem, který se stal iniciátorem prezentace folkloru tanečních a pěveckých souborů národnostních menšin v Praze, je slovenský soubor LIMBORA. Úspěšnost prvního ročníku, pořádaného v květnu roku 1999 ve spolupráci s hl.m. Prahou a pod jeho záštitou, i jeho úspěšné pokračování v roce 2000, ukázalo na prospěšnost společné týmové práce národnostních menšin.
      2)	Realizace stánku národnostních menšin na výstavě Schola Pragensis 23.-25. 3. 2000
Vůbec poprvé v pětileté historii výstavy Schola Pragensis byl včleněn do koncepce prezentace pražských škol stánek národnostních menšin se zaměřením na specifiku vzdělávací a výchovné činnosti, kterou realizují občanská sdružení národnostních menšin při práci se svými dětmi. Návštěvníci stánku národnostních menšin na Výstavišti Praha  mohli shlédnout dokumentační a fotografický materiál o činnosti národnostních občanských sdružení a publikace, které vytvořili přední odborníci a spisovatelé národností. Hlavní město Praha jim zajištěním prostoru a společnou organizací umožnilo prezentovat výsledky činnosti, které jsou také finančně podporovány od roku 1999 „Celoměstskými programy podpory aktivit národnostních menšin na území hlavního města Prahy“. Za pouhý rok byla vytvořena řada knih, které mají velkou poznávací i uměleckou hodnotu, a zdůrazňují především hodnotový obsah komunikace příslušníků národnostních menšin a Prahy. Mezi vystavovanými publikacemi je možno uvést například: 
•	maďarskou publikaci o Praze viděné očima Maďarky žijící v Praze,
•	německé dokumentační materiály o vztahu Němců a Čechů,
•	polské publikace o kořenech spolkového života Poláků v Praze,
•	umělecké publikace s romskou  tematikou zaměřené i na situaci Romů v Praze,
•	řeckou kroniku o padesátileté historii Řeků na území Prahy a v České republice,
•	slovenské populárně naučné i umělecké informace o slovenské komunitě v Praze,
•	ukrajinské odborné studie o významných ukrajinských osobnostech v Praze a
•	židovské vědecké sborníky z konferencí o holocaustu a Hilsnerově aféře.
3)	Realizace semináře „Publikační činnost národnostních menšin a její využití pro školní výuku“            v rámci výstavy Schola Pragensis dne 23. 3. 2000
Nedílnou součástí stánku národnostních menšin v rámci Scholy Pragensis byl seminář na téma národnostní školství a publikační činnost národnostních menšin. Výraznou specifikou pořádáného semináře a prezentace národnostních menšin formou výstavního stánku bylo začlenění výsledků publikační činnosti národnostních menšin, které financovaly Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR a Ministerstvo kultury ČR.
Účastníci semináře se shodli na tom, že publikační činnost není samoúčelná. Je nezbytně nutné, aby vzniklých publikací využívaly nejen samotné děti národnostních menšin, ale i české děti ve školách. Jedině tak se můžeme vzájemně více poznávat a jedině takovým způsobem je možno přispívat k vytváření občanské a multikulturní společnosti. Pro potřeby účastníků byl také vytvořen přehledný seznam této publikační činnosti. Z tohoto seznamu uvádíme publikace, finančně podpořené hlavním městem Prahou v letech 1997-1999:
-	Bednářová, Taťjana: Fedir Steško pedagog a hudební teoretik Ukrajinské vysoké školy pedagogické                  M. Drahomanova v Praze. Spolek Ukrajinek v České republice, Praha 1999.
-	Bridge to the Future - mosty k zítřku. 12th World Conference of Jewish Child Survivors of the Holocaust. Under the aegis of the President of the Czeh Republic Václav Havel - 12. konference židovských dětí přeživších holocaust. Pod záštitou prezidenta České republiky pana Václava Havla. Vydalo The Hidden Child, Praha 1999.
-	Cséfalvay, Ildikó: Az én Prágám (Moje Praha). Magánkiadás, Prága 1999.
-	Praha a národnosti (Sborník). Sestavil a redigoval: Jaroslav Balvín. Vydal odbor školství, mládeže                 a tělovýchovy Magistrátu hl. m. Prahy, Praha 1998.
-	Čermáková, Jarmila Hannah: Pouť za černou lunou. Nakladatelství ISV, Praha 1999.
-	Hilsnerova aféra a česká společnost 1899 - 1999. (Sborník přednášek konference na Univerzitě Karlově        v Praze ve dnech 24.-26. listopadu 1999). Uspořádal Miloš Pojar. Vydala Česká unie židovské mládeže, Praha 1999.
-	Klub slovenskej kultúry: Mesačné prehľady 1999.
-	Kolektiv: Klub Polski w Pradze 1887-1997. Vydal Klub Polski w Pradze, Praha 1997.
-	Konečná, Magdalena: Magdo, namaluj mě. Vydalo občanské sdružení Velká ohrada, Praha 1999.
-	Obec Slovákov v ČR: Korene, príloha dokumentov zo IV. snemu. Roč. VII, č. 4, apríl 1999.
-	Papadopulos, Lysimachos Chr.: Nostimon hémar - Den návratu. Historie, zážitky a osobní vzpomínky na velkou emigraci z let 1949 a 1950 v Československu u příležitosti uplynulých 50 let. Praha, listopad 1999.
-	Slovenské pohádky I. a II. díl (Audionahrávky). Na motívy slovenských rozprávok zo zbierky P. Dobšinského zdramatizoval Miroslav Hlaučo. Vydal Klub slovenskej kultúry, Praha 1999.
-	Vranovský, Pavel a kol.: Quo vadis, slovenská menšina? Vydala Obec Slovákov v Českej republike, Praha 1999.
4)	Podíl na přípravě mezinárodního romského festivalu „KHAMORO“
Ve dnech 16.-20. května 2000 se konal již podruhé v Praze světový romský festival KHAMORO 2000. Hl. m. Praha se podíllela na jeho realizaci několika formami
-	finanční podporou hlavnímu organizátorovi - občanskému sdružení Slovo 21
-	členstvím náměstka primátora Otto Kechnera v čestné radě festivalu
-	přímým referátem s názvem „Praha a romská komunita“, který přednesl náměstek primátora Otto Kechner na odborném semináři „Romové v České republice“dne 18. 5. 2000 v Senátu PS ČR
-	organizační spoluprací při výstavě fotografií na téma „Slunce a stín“ v klášteře Panny Marie Sněžné s vernisáží dne 16.5.2000
Získávání informací o národnostních menšinách 
formou publikační činnosti
1)	Obsah a formy vytváření informační základny o národnostních menšinách v Praze
Také hlavní město Praha si vytváří v úzké spolupráci s odborníky a národnostními menšinami svoje publikace              o různých tématech komunikace mezi obcí a národnostními menšinami. První takovou publikací byl sborník „Praha a národnosti“, vydaný odborem školství, mládeže a tělovýchovy Magistrátu hlavního města Prahy v roce 1998. V roce 2000 byla vydána publikace „Praha a osobnosti národnostních menšin“. Na této činnosti spolupracují přední odborníci národností z vědeckých vysokoškolských pracovišť. Smyslem této spolupráce je poznání zájmů národností na svém vlastním rozvoji a na uchování své vlastní identity. Zároveň je toto poznání prospěšné i jako důležitá informace pro českou majoritu, pro děti a studenty v našich školách, i pro městskou a státní správu.
2)	Přehled připravovaných publikací
•		Výhledová publikace „Deset let komunikace a spolupráce Prahy s národnostními menšinami“ (2002)
•		Výhledová studie „Praha a romská komunita - k situaci romské komunity v oblasti vzdělávání a kulturních 	aktivit na území hl.m. Prahy“ (2004)
Finanční podpora aktivit národnostních menšin
Pro občanská sdružení národnostních menšin byly vyčleněny v roce 1999 a 2000 specifické finanční částky            v hodnotě přibližně 3 mil. Kč ročně. Tyto finance jsou určeny pro vzdělávací, kulturní a publikační programy, do nichž se mohou občanská sdružení národnostních menšin svými projekty přihlašovat. Realizace vyhlášených „Celoměstských programů podpory aktivit národnostních menšin na území hl.m. Prahy“ měla svou premiéru v roce 1999 a pokračovala v roce 2000. Podle vyhodnocení projekty jednotlivých národností splnily svůj účel a vytvářejí dobré předpoklady pro další činnost národnostních menšin a jejich komunikace s hlavním městem Prahou.
Do budoucna je potřebné, aby byla zmapována komunikace Prahy a národnostních menšin za deset let po roce 1989. Je to důležité proto, že teprve v posledních deseti letech se vytvářely pro národnostní menšiny na území České republiky, tedy i hlavního města Prahy, skutečné demokratické podmínky pro jejich existenci. V tomto procesu sehrávala komunikace Prahy s národnostními menšinami na jejím území významnou roli. Rekapitulace výsledků této spolupráce i pohled do budoucna naznačuje, že i hlavní město Praha přispívá podporou aktivit národnostních menšin významnou měrou k realizaci občanské                    a multikulturní společnosti.
Údaje podle sčítání lidu v roce 1991:
Národnost					hlavní město Praha				Česká republika
Slováci						23 906						314 877
Poláci						 1 339						  59 383
Maďaři						 1 646						  19 932
Ukrajinci						 1 164						    8 220
Němci						 1 329						  48 556
Řekové						    283						    3 106
Rómové (účastnící se sčítání)			 2 838 						  32 903
Rómové (skutečný stav dle údajů		            24 000						200 000
               rómských představitelů)