Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 0100  ze dne 29.1.2002 

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro  Obchodní a skladový areál, Beranov, Praha - Dolní Chabry  

Vyjádření posuzuje navrhovanou stavbu z hlediska zájmů hlavního města Prahy. 

Z hlediska urbanistické koncepce je obchodní a skladový areál umístěn na funkční ploše služeb a nerušící výroby VN, která umožňuje umístění skladů a skladovacích ploch. Navrhovaný záměr představuje rozsáhlý monofunkční skladovací areál, takováto zařízení mají v platném ÚPn sídelního útvaru hlavního města Prahy samostatný kód SK – skladování a distribuce. V tomto smyslu by byla zřejmě potřeba změny ÚPn, se kterou by ale bylo možno souhlasit, protože předmětné území je použitelné i pro tuto navrhovanou funkci. Předložený záměr je v souladu s podrobněji zpracovanou urbanistickou studií Dolní Chabry a další ověřovací studií.

Přímý kontakt s obytnou zástavbou je nutno eliminovat zvýšeným důrazem na založení kompaktního pásu izolační zeleně. Obsluhu z východního okraje je možno připustit pouze jako vjezd pro osobní auta a nezbytnou obsluhu této části areálu, veškerá nákladová a zákaznická doprava musí být orientována ze západního vjezdu.

Souhlasit nelze s etapovým založením obslužné komunikace a její polohou mimo trasu definovanou v ÚPn SÚ hl. m. Prahy. Pro areál tohoto rozsahu je nutno založit již komunikaci trvalou.

K vlastnímu zpracování EIA je nutno podotknout nedostatečné doložení řešení vlastního areálu a souvisejícího území. Pouze ze stručného popisu a nezřetelného schématu si nelze udělat názor na kvalitu řešení a posouzení vlivu na životní prostředí. 

Bylo by vhodné více zdůraznit nutnost kvalitního založení izolačního pásu oddělujícího od areálu stávající obytnou zástavbu a zákaz vjezdu nákladních vozidel do areálu z východu.

Z dopravního hlediska má hlavní město k předložené dokumentaci následující připomínky:

V části A (Základní údaje) dokumentace je uvedeno, že “důvodem umístění skladového areálu v předmětné lokalitě je její velmi výhodné napojení na silniční síť”. Napojení areálu na stávající komunikační síť nepokládáme v současné době za příznivé, neboť areál by v současné době měl dobré vazby pouze ve směru na sever k dálnici D8. Pro ostatní vztahy je nutné využívat místní komunikační síť procházející urbanizovaným územím města. Příznivé napojení areálu na silniční síť bude až ve výhledovém časovém horizontu za předpokladu, že bude zrealizována severozápadní část silničního okruhu dle platného ÚPn hl. m. Prahy a dojde též k doplnění komunikační sítě přilehlého území o novou severojižní komunikaci na západním okraji Dolních Chaber (propojující ulice Dopraváků a Spořickou) a přivaděč propojující ul. Spořickou se silničním okruhem (severně od Čimic). Řešení areálu musí být koordinováno s výhledovým uspořádáním komunikační sítě v přilehlém území.

K technickému řešení areálu včetně jeho napojení na komunikační síť není možné se konkrétněji vyjádřit, neboť dokumentace postrádá podrobnou situaci návrhu areálu s řešením jeho provozních vazeb k přilehlému území. V textové části dokumentace (str. 5/62) je  uvedeno, že “přístup do areálu je výhodný s možností rozdělení na dvě části a to na přístup z východní strany pro osobní vozidla z ulice Kobyliské a ze západní strany pro nákladní dopravu z ulice K Ládví a účelové komunikace. Tímto rozdělením se omezí negativní vliv na obytnou zástavbu podél ulice Ústecké.” S tímto konstatováním nesouhlasíme, neboť (pokud nebude doplněna komunikační síť území), bude zdrojová  a cílová doprava areálu ulicí Ústeckou projíždět. Zároveň není jasné, jakou účelovou komunikaci pro příjezd k areálu má zpracovatel na mysli. V této souvislosti upozorňujeme, že dle platného ÚPn hl. m. Prahy je třeba počítat s komunikačními úpravami v okolním území – komunikačním propojením ul. Dopraváků a K Ládví (v prodloužení ul. Dopraváků směrem na západ) a novou sběrnou komunikací na západním okraji Dolních Chaber (propojující ul. Dopraváků a Spořickou). Komunikační řešení areálu včetně jeho napojení na přilehlou komunikační síť je třeba koordinovat s výhledovým uspořádáním komunikační sítě území. Příjezd nákladní dopravy ani příjezd zákazníků osobními automobily není možný přes obytnou zástavbu.

Pro umístění areálu v území je velmi důležitě stanovení správných údajů o rozsahu zdrojové a cílové dopravy. V dopravní studii, ze které byly čerpány údaje o intenzitách, jsou nejasnosti, které je třeba odstranit. V tabulce č. 2 na str. 5 dopravní studie jsou uvedeny počty nákladních vozidel/den odvozené z velikosti různých skladovacích ploch a jejich podílu na obratovosti. U plochy velikosti 4695 m2 s podílem na obratovosti 15 % je předpokládaný počet nákladních vozidel 9,4 za den, u plochy velikosti 10955 m2 s podílem obratovosti 35 % je předpokládaný počet nákladních vozidel 2,4 za den. Není zřejmé, proč u větších skladovacích ploch s vyšším podílem obratovosti vychází menší počet vozidel. Rovněž není nikde uveden přepočet podílu obratovosti a velikosti skladovacích ploch na počet vozidel. Postup výpočtu je proto třeba doložit.

Součet počtu nákladních vozidel stanovený v tabulce č. 2 (str. 5 Dopravní studie) pro jednotlivé skladovací plochy dle jejich velikosti a podílu na obratovosti (9,4+3,7+3,0+2,4=18,5) neodpovídá hodnotám v tabulce 3 na str. 5 dopravní studie, kde se předpokládá 60 nákladních vozidel do 6 t za den a 20 nákladních vozidel nad 6 t za den.

Předložená dokumentace pracuje s hodnotami automobilového zatížení pro rok 2000 nadvýšenými o předpokládaný rozsah zdrojové a cílové dopravy předmětného areálu. V rámci dokumentace EIA je třeba posoudit také výhledový časový horizont roku 2010. Pro tento časový horizont i pro časový horizont uvedení areálu do provozu je nutné pracovat s oficiálními hodnotami zatížení komunikační sítě. Oficiální údaje o zatížení komunikační sítě města pro potřeby EIA pro jednotlivé časové horizonty poskytuje ÚDI a MHMP-SÚRM. 

V kapitole 4.3 Dopravní zatížení (str. 5 Dopravní studie) se uvádí prostorová využitelnost skladovacích hal 31 300 m3. Dle tabulky č. 2 (str. 5 Dopravní studie) je skladová plocha areálu 4695+6260+9390+10955=31300 m2. Z uvedeného vyplývá, že skladové haly by byly naplněny zbožím v průměru do výše pouze 1 m. Tyto skutečnosti je třeba vysvětlit.

Ve zprávě na str. 2 Dopravní studie je uvedeno, že “důvodem rozšíření ulice Dopraváků bude i to, že samostatným vjezdem do budoucího obchodního centra nedojde ke zvýšení dopravního zatížení ulice K Ládví, která tvoří spojku mezi Kobylisy a Čimicemi…”. Z uvedeného není zřejmá logická souvislost. Navíc platný ÚPn hl. m. Prahy naopak předpokládá prodloužení ul. Dopraváků směrem na západ na její napojení do ul. K Ládví, z čehož vyplývá, že zpracovatel této části dokumentace není s ÚPn hl. m. Prahy plně seznámen.

Ve zprávě Dopravní studie (kap. 4.2. Změna dopravního režimu) je uvedeno, že “návoz zboží se bude provádět ze směru do Prahy. Expedice a příjezd návštěvníků se předpokládá jak ze směru z Prahy tak i do Prahy v poměru 50:50”. Ve zprávě je třeba detailněji v širších souvislostech uvést předpokládané přístupové trasy do areálu. Z uvedených skutečností je rovněž zřejmé, že navrhované logistické centrum nebude sloužit pouze pro potřeby hlavního města.

S ohledem na uvedené skutečnosti by bylo vhodné, aby navrhovaný areál byl v předmětném území realizován až po vybudování severní části silničního okruhu a navazujících úseků komunikační sítě v přilehlém území.

Uvedené připomínky z hlediska dopravy je třeba dořešit.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je umístění obchodního a skladového areálu na vybraném místě v jižní části MČ Dolní Chabry akceptovatelné. Jde totiž o plochy výrazně znehodnocené předchozí lidskou činností bez hodnotných přírodních, případně přírodně blízkých, společenstev. Okolní krajina je bez přirozených dominant a převážně urbanizovaná, nemělo by tedy dojít ani k výraznému narušení rázu krajiny. Největším estetickým negativem bude výstavba poměrně objemných, více než 100 metrů dlouhých, hal. Proto bude nutné areál obklopit pásem (především z východní strany, od stávající obytné zástavby) vysoké zeleně, který jej pohledově odcloní od okolí.

Vlastní dokumentace EIA obsahuje, co se týče fauny a flóry, vcelku kvalitní průzkumovou část, nedostatečně se však zabývá návrhem zeleně a sadovými úpravami. Chybí zde výpočet a vyhodnocení výsledného podílu zeleně v areálu (koeficient zeleně – KZ), za nevhodný považujeme výběr stromů (měly by být užity druhy, které pomohou pohledově odclonit objemné haly, nikoliv pro tento účel nevhodné drobnější kultivary javorů; proč vůbec kultivary ?!), stromy by v maximální možné míře měly být umísťovány do travnatých porostů na rostlém terénu a ne do malých rabátek krytých mříží.

Určitá nesrovnalost je v dokumentaci na str. 7., kde je ve třetím odstavci uvedeno, že administrativní budova bude mít 3 nadzemní podlaží, ale v dolní části stejné strany je počítáno se čtyřmi nadzemními podlažími ?!

Z hlediska městské zeleně má hlavní město k dokumentaci tyto připomínky: 	

Míru využití území  lze získat z uvedených plošných hodnot a tedy koeficient zeleně  má hodnotu KZ = 0,32. Pro funkční plochu služeb a nerušící výroby VN je v platném ÚPn hl. m. Prahy stanovena míra využití “D”, to znamená při dominantním podílu halových objektů o 1 nadzemním podlaží je nutné dosáhnout minimální hodnoty koeficientu zeleně KZ = 0,35. Z výše uvedeného vyplývá, že předložené řešení je v této části v rozporu se směrnou částí ÚPn.  Dokumentace postrádá také vztažení bilancí záměru k celé ploše VN, z níž zabírá pouze severní část a proto nelze dle metodiky ÚPn ověřit skutečnou hodnotu KZ, která se vztahuje pouze k funkční ploše jako celku. 

Z předložené situace nevyplývá, že dochází k výsadbě stromů ve vegetačním prostoru vymezeném ve zpevněných plochách, ač je uvedeno v bilancích. Pokud dochází k tomuto započítávání je nutné zobrazit i graficky. Pokud započítáno není, je třeba upravit výpočty, které jsou tímto neoprávněně zvýhodněny. 

Z hlediska zemědělské půdy pozemky dotčené výstavbou areálu leží uvnitř současně zastavěného území, zčásti vedené jako zemědělský půdní fond – orná půda. Realizací uvedeného záměru dojde k trvalému záboru ZPF o velikosti cca 3,2112 ha. Skutečně obhospodařováno je však pouze 1,11 ha, ostatní pozemky byly dočasně vyjmuty ze ZPF pro těžbu písků, následná rekultivace již nebyla provedena a pozemky jsou zastavěny dočasnými stavbami. Záborem bude dotčena půda BPEJ 2.01.00, která je zařazena do I. třídy ochrany – půda zvláště chráněná.

Dokumentace je zpracována poněkud zjednodušeně, v kapitole C II. – popis životního prostředí zasaženého záměrem zcela chybí popis půdních poměrů. Trvalý zábor ZPF znamená významný negativní vliv z hlediska ochrany ZPF, vzhledem k neobnovitelnosti tohoto přírodního zdroje a vzhledem k uvedené třídě ochrany. Není proto možné uvádět v tabulce souhrnného působení na životní prostředí zlepšení vlivu na půdu (kap. C III.6.1.).

Posouzení záborů ZPF uvnitř současně zastavěného území nebylo předmětem ÚPn. Lokalita se nachází na plochách určených pro VN – nerušící výroba. Vzhledem k tomu, že i navazující území bylo v ÚPn schváleno k vynětí ze ZPF, jeví se další využívání půdy pro zemědělské účely jako neefektivní a problematické. Z hlediska ochrany ZPF lze proto závěry uvedené v dokumentaci akceptovat. Uvedené připomínky z hlediska ochrany ZPF by však bylo vhodné doplnit

Z akustického hlediska nejsou k předložené dokumentaci zásadní připomínky. Pouze doporučujeme napříště přenést vypočtené hlukové izofony do reálného mapového podkladu, neponechávat v dokumentaci pouze grafické výstupy z výpočetního programu. Dále se nedomníváme, že přírůstky po součtu se stávající hlukovou situací po zprovoznění areálu ve výši 0,1 až 0,8 dB podle polohy výpočtového bodu jsou “zanedbatelné”. Odborné vyjádření k této připomínce je však v kompetenci hygienické služby. 

Z hlediska ochrany ovzduší obsahuje předložená dokumentace údaje o hlavních složkách emisí, které budou v souvislosti s výstavbou a provozem skladu vypouštěny do okolí a údaje o předpokládaném imisním pozadí .

Dokumentace konstatuje, že technologie skladování nebude při  provozu produkovat žádné  významné emise látek znečišťujících ovzduší, kromě provozu  kotelny o výkonu 3500 kW a  obslužné automobilové dopravy .

Rozptylová studie vypočítává příspěvky emisí z provozu skladového areálu k celkové imisní situaci. V některých pasážích této studie dochází k záměně  pojmů a tento přírůstek se charakterizuje jako celková imisní situace. Studie  konstatuje, že předpokládané přírůstky  emisí škodlivin do ovzduší související s dopravou do   objektu   a parkováním nezpůsobí v území žádné významné změny v příspěvcích k imisní zátěži.
 
Z hlediska ochrany kvality ovzduší pro sousední obytnou zástavbu je nutno zdůraznit potřebu stavebních úprav, které by znemožnily dopravu těžkých nákladních vozidel po ulici Kobyliské.

Z hlediska nakládání s odpady je dokumentace zpracována uspokojivě, popisuje produkci odpadů jak v průběhu stavby (včetně výkopových zemin a stavební sutě z demolic), tak provozu zařízení. V dokumentaci by měla být více zdůrazněna preference materiálového nebo energetického využívání odpadů před jejich skládkováním (viz. například tabulka na straně 19, podle které odpadní dřevo má být skládkováno).

Další připomínky se týkají str. 22 – skládka v  Dolních Chabrech je již  ukončena, zatím sice přijímá vhodnou zeminu na rekultivační práce, není však jisté, zda tomu tak bude ještě v době výstavby areálu Beranov.  Tuto skládku  ale neprovozuje společnost .A.S.A., zmíněná společnost z této skládky pouze odebírá skládkový plyn.

Geologické a inženýrskogeologické poměry zájmového území jsou poněkud zjednodušeně hodnoceny v kapitolách C.II.A.4. a C.II.A.5. předložené dokumentace. V textové části je několik nepřesností, například v kapitole ”Hydrogeologie území” autor rozdělil pokryvné útvary z hlediska propustnosti a možnosti akumulace podzemních vod do dvou kategorií. Úvodní věta “… kategorií terasových sedimentů, eolických a eolicko-deluviálních sedimentů tvoří sedimenty zdibské terasy …” je poněkud nesprávná, neboť uvedené sedimenty představují velmi rozdílné prostředí pro podzemní vody, nehledě na fakt, že eolické nemají geneticky ani stratigraficky se sedimenty zdibské terasy nic společného.  

V dokumentaci není provedeno  posouzení základových poměrů objektu, způsob založení objektů bude zřejmě řešen až při podrobném inženýrskogeologickém průzkumu. 

V dokumentaci úplně chybí zhodnocení radonového rizika, v této fázi provedené alespoň podle archivních mapových podkladů (například “Prognózní mapa radonového rizika pro hlavní město Prahu” v měřítku 1 : 25 000). 

Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do  jednotné kanalizace. Ze stravovacích zařízení budou splaškové odpadní vody svedeny přes lapač tuku. Celkové množství splaškových vod z areálu bude 21,525 m3/den.

Srážkové vody neznečištěné ze střech hal a administrativní budovy budou odváděny do kanalizace areálu v množství 628 l/s. U neznečištěných srážkových vod z travnatých ploch se předpokládá, že budou plně zasakovány v místě. 

Srážkové vody znečištěné, v množství 333 l/s, z parkoviště a účelových komunikací, s možným znečištěním úkapy ropných látek, budou svedeny do lapolu a po vyčištění vod na koncentraci NEL 2 mg/l, budou dále svedeny do jednotné kanalizace. Vzhledem k tomu, že volná kapacita stávající jednotné kanalizace je pouze 300 l/s, je navrženo na odtoku z areálu do veřejné kanalizace vybudování retenční stoky DN 1000 (s objemem 576 m3) s řízeným vypouštěním do veřejné stoky. 

Z hlediska odkanalizování a ochrany povrchových a podzemních vod má hlavní město k předložené dokumentaci EIA tyto připomínky:

Přesněji specifikovat do jaké veřejné kanalizace je navrženo odvedení odpadních vod, protože v blízkosti se nachází jak síť vedená na ÚČOV, tak síť zaústěná do ČOV Dolní Chabry. Předpokládáme, že odpadní vody z areálu budou svedeny do veřejné jednotné sítě na jižní straně a dále do ÚČOV hl.m. Prahy. 

Nutno posoudit reálnost předpokladu úplného zasakování čistých srážkových vod vzhledem k tomu, že dle údajů uvedených v kapitole Hydrologie území je popsán výskyt sprašových hlín v části řešeného území a v ostatních částech se vyskytuje poměrně významná složka jemných jílovitých složek, které snižují propustnost pokryvných útvarů a v případě potřeby doplnit návrh technických opatření – například vsakovací poldr, drenáže a pod. 

Podrobněji rozpracovat v projektu opatření k ochraně vod (lapol, lapač tuku, opatření pro úplný zásak), které jsou pouze zmíněny v textu a posoudit jejich vliv na jakost vod. 

Z hlediska zásobování teplem nejsou k navrhovanému záměru žádné připomínky. Vzhledem k nemožnosti napojení areálu na soustavu CZT je zásobování teplem hal i administrativní budovy navrženo z centrální výtopny na zemní plyn.

Z hlediska nadřazených plynovodních sítí bez připomínek.

Z hlediska nadřazených elektroenergetických sítí bez připomínek. Pouze upozorňujeme, že do jihozápadní části Busines centra PEMA Praha zasahuje navržena trasa VVN 400 kV z TR Sever do TR Mělník.

Z hlediska telekomunikačních sítí bez připomínek.

Vzhledem ke zjištěným nedostatkům hlavní město Praha nesouhlasí s předloženým záměrem bez dopracování předložené dokumentace ve smyslu výše uvedených připomínek a její nové předložení do procesu projednání. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách stanoviska hlavního města.