Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1900 ze dne 5. 11. 2002

Vyjádření hl. m. Prahy k “Oznámení” podle přílohy č. 3 zákonu 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí pro záměr “OFFICE PARK BUDĚJOVICKÁ HOCHTIEF, Praha 4”

Z hlediska urbanistické koncepce je uvedený záměr přijatelný. Z celkové plochy pozemku 7997 m2 je ve funkční ploše SMJ (území smíšené městského jádra) 5304 m2, ve  funkční ploše TI (zařízení pro přenos informací) 1660 m2 a v ploše OC (čistě obytné) pak 905 m2. Vlastní objekt o zastavěné ploše 3173  m2 leží ve funkční ploše SMJ a TI. Z popisu záměru vyplývá, že funkce TI bude obsažena v provozní náplni objektu, což lze akceptovat. Z funkčního hlediska hlavní město Praha konstatuje, že záměr není zcela v souladu s Územním plánem sídelního útvaru hlavního města Prahy (ÚPn), neboť administrativní funkce převládá a nesplňuje tedy podíl plochy, odpovídající smíšenému území. Jedná se zde o plochu odpovídající ZAD (zvláštnímu území pro administrativní zařízení). Dalším formálním nesouladem je dosud neukončená změna ÚPn, žádající zrušení plochy TI v řešeném území a potvrzení možnosti včlenění zařízení pro přenos informací do navrhovaného objektu. 

Přestože by realizace navrhovaného objektu uzavřela vhodným způsobem Budějovické náměstí, její velikost, kompaktnost a zejména výška 12 NP předpokládá maximální míru využití území, která velmi zatíží související území, ovlivněné v budoucnu ještě masivní zástavbou na Pankrácké pláni. Za vhodnější by hlavní město Praha považovalo míru využití území odpovídající zástavbě městského jádra s koeficientem podlažních ploch (KPP) max. 2,6 / I /. Vzhledem k charakteru místa hlavní město Praha také požaduje maximálně využít parter objektu, eventuelně i 1. patro pro veřejně přístupné služby (obchody, restaurace apod.). Hlavní město Praha upozorňuje, že část pozemku ležící ve funkční ploše OC musí být využita v souladu s platným Územním plánem hl. m. Prahy.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci následující připomínky:

V její textové části jsou uvedeny intenzity dopravy na jednotlivých úsecích komunikací v časovém horizontu r. 2005 dle “dopravní studie” (podklady UDI)” - viz str. 5 přílohy č. 1 Rozptylová studie. Tyto hodnoty jsou uvedeny celkovými počty jednotlivých vjezdů. V příloze č. 2 Hluková studie jsou však uvedeny hodnoty zatížení r. 2003, 2004, 2005 pouze na vjezdech do křižovatky Budějovická-Olbrachtova-Vyskočilova. S poukazem na uvedené skutečnosti hlavní město Praha upozorňuje, že je třeba ověřit, zda do výpočtu hlukové studie byly zahrnuty hodnoty celkového zatížení předmětných úseků komunikací. Vzhledem k tomu, že dokumentace se odvolává  na podklady URM a UDI, je třeba jako přílohu doložit dopravní studii, z níž byly uvedené hodnoty v předmětných tabulkách odvozeny. 

K technickému řešení má hlavní město Praha tyto předběžné připomínky:

1.	Navrhovaný objekt je situován v těsném sousedství křižovatky Budějovická-Olbrachtova-Vyskočilova. Hlavní město Praha požaduje věnovat maximální pozornost řešení parteru u nároží navrhovaného objektu v prostoru křižovatky Budějovická-Vyskočilova se zřetelem na vytvoření kvalitních podmínek pro chodce. V souvislosti s probíhajícím rozvojem území nejen v okolí stanice metra Budějovická, ale i podél ul. Vyskočilovy východně od křižovatky s ul. 5. května, je třeba do budoucna počítat s vyššími intenzitami pěšího provozu v řešené lokalitě.
2.	Navrhovaný administrativní objekt by neměl limitovat eventuelní výhledové úpravy ul. Vyskočilovy. V této souvislosti hlavní město Praha uvádí, že v minulosti byly zvažovány alternativy s rozšířením středního dělícího pásu vozovky ul. Vyskočilovy za účelem uplatnění stromořadí (zeleně) v uličním profilu, připomenout lze i varianty s tramvajovým provozem. V této souvislosti hlavní město Praha doporučuje prověřit možnost posunu navrhovaného objektu alespoň o 4 m jižním směrem, čímž by byly do budoucna zachovány možnosti kvalitních úprav přilehlého úseku předmětné komunikace. (Posunutá severní fasáda navrhovaného objektu by mohla opticky navázat na roh stávajícího objektu ve východním sousedství.)
3.	Pokud se počítá s rozšířením vozovky ul. Budějovické severním směrem podél navrhovaného objektu za účelem vytvoření parkovacího pruhu, je třeba tento parkovací pruh rozčlenit stromovou zelení.
4.	Rampu do podzemních garáží navrhovaného objektu je třeba posunout více do objektu tak, aby šířka chodníku nebyla příčně rampou narušena.
5.	Hlavní město Praha doporučuje prověřit možnost založení podchodu k navrhovanému objektu pod ul. Budějovickou. 

Z hlediska ochrany přírody a krajiny hlavní město Praha konstatuje, že jde o plochu v urbanizované části města, kde nedojde k narušení krajinného rázu. Nezasahují sem žádná chráněná území přírody a ani prvky územního systému ekologické stability (ÚSES). Záměr však představuje negativní vliv především svým zásahem do zeleně. Bylo by vhodné upravit řešení tak, aby zůstaly zachovány některé vzrostlé stromy (především lípy jako dlouhověké dřeviny) v jižní části řešeného území. Dále by měl být konkretizován počet nově vysazovaných stromů. Navržená koncepce sadových úprav je akceptovatelná. Hlavní město Praha dále upozorňuje a požaduje vysvětlit, proč jsou v dokumentaci uvedeny rozdílné hodnoty celkové plochy ve vlastnictví investora. 

Z hlediska městské zeleně hlavní město Praha konstatuje, že stanovení podílu zeleně podléhá požadavkům příslušného DOSSu a že uvedené bilance zeleně odpovídají průměrným hodnotám požadovaným ÚPn HMP ve smíšených územích . Za negativní hlavní město Praha považuje, že předložené řešení likviduje “zelené” území, které ač vysázeno  tzv. dočasnou sadovou úpravou dnes vytváří kvalitní a zejména perspektivní clonu převážně dlouhověkých stromů ve vztahu ke komunikační sítí. Je pravda, že parková plocha postrádá jakoukoliv vybavenost, která nebyla založena s ohledem na časově nespecifikovanou dočasnost a plocha zeleně neslouží k aktivnímu pobytu. Za nedostatek koncepce hlavní město Praha považuje chybějící úvodní koordinaci mezi možnostmi umístění zastavěné plochy a zachování většího podílu stávajících stromů. Stromy jsou vysazeny tak, aby umožňovaly umístění objektu, ne však kapacit, které předpokládá investor. Hlavní město Praha dále konstatuje, že případné zachování dominantní části parkové plochy (zejména stromových výsadeb) není v rozporu se schváleným ÚPn HMP.   

Z hlediska ochrany zemědělské půdy hlavní město Praha konstatuje, že pozemky jsou v evidenci katastru nemovitostí evidovány jako ostatní plocha a nejsou součástí zemědělského půdního fondu.

Z akustického hlediska hlavní město Praha konstatuje, že předložené hlukové posouzení je provedeno velmi rozsáhlým, místy až nepřehledným způsobem. K výpočtu imisních hodnot hlavní město Praha nemá připomínek, pouze nesouhlasí se závěrem hodnocení, že zvýšení hluku v některých místech okolo nového objektu mezi 0,1 až 0,7 dB je zanedbatelné. Jak je patrné z výpočtů nebude vyhovovat ani počáteční fáze výstavby (zemní práce) a tudíž bude vhodné, aby byla celá situace podrobně konzultována s příslušnými pracovníky hygienické služby a navržena vhodná opatření tak, aby nedošlo u dotčených budov k dalšímu navyšování již tak vysoké hlukové zátěže (výměna oken u dotčených objektů, změna technologie zemních prací za méně hlučnou apod.). U všech výpočtů pomocí programu Hluk-Plus je dále požadováno zakreslení výsledných izofon do normálního mapového podkladu z důvodu posouzení, aby vypočtené izofony bylo možno použít i pro informaci a přehledné hodnocení. Dále hlavní město Praha upozorňuje na formální chybu – v hlukové studii scházejí stránky 23 a 24.

Z hlediska ochrany ovzduší bez připomínek. Studie odhaduje minimální  zvýšení  dopravní zátěže  obslužní dopravou při výstavbě a po uvedení  navrhovaného  obchodního centra do provozu  pro okolní obytnou zástavbu a dále předpokládá, že po uvedení obchodního centra  do provozu nebude docházet k překračování hygienických limitů.  

Z hlediska nakládání s odpady hlavní město Praha konstatuje, že kapitola je zpracována uspokojivě, obsahuje i odhad množství výkopových zemin, které vzniknou při výstavbě.  Studie by však měla klást větší důraz na minimalizaci množství odpadů ukládaných na skládku a v případě výkopové zeminy by  měla být snaha využít ji v co největší míře k terénním úpravám in situ a přebytky nabídnout  jiným subjektům k využití při terénních úpravách či rekultivacích. Co se týče komunálních odpadů (či odpadů podobného charakteru), hlavní město Praha připomíná, že v současné době se z nich vytřiďují kromě papíru,  lepenky a skla též  plasty. Kladně je naproti tomu nutno hodnotit záměr předávat biologicky rozložitelné odpady ke zpracování.

Z hlediska zásobování vodou hlavní město Praha konstatuje, že navržené řešení není v rozporu s koncepcí zásobování vodou a souhlasí se schváleným ÚPn hl. m. Prahy.

Z hlediska odkanalizování a vodních toků hlavní město Praha konstatuje, že odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do jednotné kanalizační sítě zaústěné do ÚČOV. Ve zprávě je proveden výpočet odtokového množství dešťové vody. Hlavní město Praha upozorňuje, že pro povodí jednotné kanalizace se v Praze uvažuje s návrhovým deštěm 205 l/s . ha a ne s hodnotou 160 l/s . ha uvažovanou v dokumentaci (ta platí pro systém oddílné kanalizace). Tím dojde ke zvýšení odtékajícího množství dešťových vod o cca 25 % (z uvažované hodnoty 70,5 l/s na cca 90 l/s). V dokumentaci je vysloven předpoklad, že se část dešťových vod (cca 1/2) bude odvedena do jednotné kanalizace v ulici Budějovická a zbývající část se vsákne pomocí vsakovacích vrtů. Toto tvrzení není doloženo geologickým průzkumem, který má být proveden až v dalších fázích přípravy stavby. Hlavní město Praha dále konstatuje, že při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření (před zaústěním odpadních vod z kuchyňského provozu předčistit tyto vody v lapači tuků na hodnoty odpovídající kanalizačnímu řádu hl. města Prahy). Vzhledem ke zjištěným nedostatkům hlavní město Praha požaduje, další projektovou dokumentaci dopracovat o výše uvedené připomínky.   

Z hlediska zásobování teplem nemá hlavní město Praha připomínek. Hlavní město Praha pouze upozorňuje, že při výsadbě zeleně podél navrhované horkovodní přípojky je nutno dodržet ochranné pásmo dle zákona č. 458/2000 Sb., tj. 2,5 m po obou stranách tepelného rozvodu.	

Z hlediska zásobování zemním plynem bez připomínek. Návrh není v rozporu se schváleným Územním plánem hl. m. Prahy. 

Z hlediska zásobování elektrickou energií bez připomínek. Navržené řešení není v rozporu s koncepcí zásobování elektrickou energií a souhlasí se schváleným ÚPn hl. m. Prahy.

Z hlediska telekomunikací bez připomínek. V územním plánu hl. m. Prahy je část plochy označena jako TI pro přenos informací. Hlavní město Praha pouze upozorňuje, že v další projektové dokumentaci musí být doloženo stanovisko Českého Telecomu, a.s.

Hlavní město Praha souhlasí, že pro záměr, tak jak byl předložen, není třeba dalšího posouzení podle zákona č. 100/2001 Sb., s tím, že výše uvedené podmínky budou respektovány v následujících stupních projektové dokumentace stavby.