N á v r h 

 Vyhláška

hlavního města Prahy

kterou se vydává Statut hlavního města Prahy

       Zastupitelstvo hlavního města Prahy se usneslo dne ......................vydat podle § 17 odst. 3 zákona č. 131/2000 Sb. , o hlavním městě Praze, tuto obecně závaznou vyhlášku:

Část první
Názvy a území městských částí

Čl. 1

Hlavní město Praha se člení na městské části, jejichž názvy a území jsou uvedeny v příloze č. 1 této vyhlášky. 

Část druhá
Záležitosti , které se svěřují do působnosti městských částí nad rozsah stanovený zákonem

Hlava I
Samostatná působnost

Čl. 2 

      Do samostatné působnosti všech městských částí se nad rozsah stanovený zákonem svěřují záležitosti uvedené v příloze č. 2 této vyhlášky.

Hlava II
Přenesená působnost

Čl. 3

(1) 	Do přenesené působnosti všech městských částí se nad rozsah stanovený zákonem svěřují záležitosti uvedené v příloze č. 3 této vyhlášky. 
     (2) Městské části vykonávají přenesenou působnost podle odstavce 1 na svém území.

Čl. 4

(1) 	Do přenesené působnosti stanovených městských částí se nad rozsah  stanovený zákonem svěřují záležitosti uvedené  v příloze č. 4 této vyhlášky.
(2) 	Stanovené městské části a území, na němž tyto městské části vykonávají přenesenou působnost podle odstavce 1, jsou uvedeny v příloze č. 4 této vyhlášky. 

Část třetí
Rozpočet hlavního města Prahy a rozpočty městských částí 

Hlava I
Způsob projednání návrhu rozpočtu hlavního města Prahy a městských částí a závěrečného účtu hlavního města Prahy a městských částí a výsledků jejich hospodaření

Čl. 5
Způsob projednání návrhu rozpočtu hlavního města Prahy

1) 	Organizace) hlavního města Prahy předloží Magistrátu hlavního města Prahy do 30. června návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a rozpočtového výhledu na následujících pět let.
2) 	Magistrát hlavního města Prahy na základě návrhů uvedených v odstavci 1 sestaví návrh rozpočtu hlavního města Prahy na následující rok, s přihlédnutím k možnostem jeho krytí,   včetně návrhu finančních vztahů k městským částem a organizacím hlavního města Prahy.
3) 	Návrh rozpočtu včetně rozpočtového výhledu projedná rada hlavního města Prahy do 31. října a předloží jej k projednání příslušným výborům zastupitelstva hlavního města Prahy, které jí sdělí své stanovisko do 20. listopadu. Po projednání stanovisek předloží rada hlavního města Prahy návrh rozpočtu k projednání zastupitelstvu hlavního města Prahy, a to zpravidla v prosinci.
4) 	Nebude-li rozpočet schválen před 1. lednem rozpočtového roku, řídí se rozpočtové hospodaření hlavního města Prahy do doby schválení rozpočtu rozpočtovým provizoriem.
5) 	Podle odstavce 1 až 4 se obdobně se postupuje při projednávání návrhu finančního plánu činností podléhajících dle zvláštního zákona dani) .

Čl. 6
Způsob projednání návrhu rozpočtu městských částí

1) 	Magistrát hlavního města Prahy sdělí městským částem návrh finančních vztahů na následující rozpočtový rok do 10. září.
2) 	Městská část sdělí Magistrátu hlavního města Prahy své stanovisko k návrhu dle odstavce 1 do jednoho týdne po jeho obdržení. Nebude-li stanovisko městskou částí sděleno v této lhůtě, má se za to, že městská část nemá připomínek.
3) 	Magistrát hlavního města Prahy projedná s městskými částmi jejich stanoviska do 14 dnů poté, co je obdržel. Návrh finančních vztahů upravený podle závěrů z projednání s městskými částmi je vstupním dokumentem pro sestavu návrhu rozpočtů městských částí.
4) 	Finanční vztahy k městským částem jsou schvalovány v rámci rozpočtu hlavního města Prahy.
5) 	Po schválení rozpočtu hlavního města Prahy sdělí Magistrát hlavního města Prahy městským částem závaznou výši finančního vztahu na následující rozpočtový rok zpravidla nejpozději do 31. prosince.
6) 	Městské části mohou přistoupit ke schvalování svých rozpočtů zpravidla až po schválení rozpočtu hlavního města Prahy. Nebude-li rozpočet městských částí schválen před 1. lednem rozpočtového roku, řídí se jejich hospodaření  v době do schválení jejich rozpočtu pravidly rozpočtového provizoria .
7) 	Městské části zpracovávají své rozpočty v třídění podle rozpočtové skladby a celoměstsky významných dat.

Čl. 7
Způsob projednání závěrečného účtu hlavního města Prahy a výsledků hospodaření hlavního města Prahy

1) 	Organizace hlavního města Prahy předloží Magistrátu hlavního města Prahy podklady uvedené ve zvláštním právním předpise) k sestavení závěrečného účtu do 15. února následujícího roku a podklady uvedené ve zvláštním právním předpise) do 28. února.
2) 	Po projednání těchto podkladů s jejich předkladateli sestaví Magistrát hlavního města Prahy návrh závěrečného účtu a předloží jej do 31. května radě hlavního města Prahy.
3) 	Návrh závěrečného účtu odsouhlasený radou hlavního města Prahy předloží rada hlavního města Prahy ke schválení zastupitelstvu hlavního města Prahy. 

Čl. 8
Způsob projednání závěrečného účtu a výsledku hospodaření městských částí

1) 	Vyúčtování finančních vztahů k rozpočtu hlavního města Prahy a ke státnímu rozpočtu, které je součástí závěrečného účtu městské části3) předloží městská část Magistrátu hlavního města Prahy do 15. února následujícího roku. 
2) 	Podklady uvedené ve zvláštním právním předpise4) předloží městská část Magistrátu hlavního města Prahy do 23. února následujícího roku.
3) 	Po projednání vyúčtování podle odstavce 1 s Magistrátem hlavního města Prahy sestaví městská část návrh závěrečného účtu, předloží jej svým orgánům ke schválení a o výsledku neprodleně informuje hlavní město Prahu. 

   Hlava II
Zdroje peněžních příjmů a druhy výdajů městských částí

Čl. 9
Zdroje peněžních příjmů městských částí 
                               
1) 	Rozpočtové příjmy městských částí tvoří
a) 	příjmy ze svěřeného  majetku a majetkových práv, s výjimkou příjmů, které jsou předmětem daně dle zvláštního zákona2),
b) 	příjmy z výsledků vlastní hospodářské činnosti, s výjimkou příjmů, které jsou předmětem daně dle zvláštního zákona2),
c) 	příjmy z hospodářské činnosti právnických osob, pokud jsou podle  zákona příjmem městské části, která právnickou osobu zřídila nebo založila, 
d) 	příjmy z vlastní správní činnosti, včetně příjmů z výkonů státní správy, k nimž je městská část pověřena podle zvláštních zákonů nebo této vyhlášky, zejména ze správních poplatků z této činnosti, příjmy z vybraných pokut a odvodů uložených v pravomoci městské části podle zvláštních zákonů nebo této vyhlášky,
e) 	výnosy z místních poplatků podle zvláštního zákona)  v rozsahu stanoveném  v příloze č. 5 této vyhlášky, 
f) 	výnos z daně z nemovitostí; příjemcem je ta městská část, na jejímž území se nemovitost nachází,
g) 	dotace z rozpočtu hlavního města Prahy,
h) 	prostředky získané správní činností ostatních orgánů státní správy, 
i) 	přijaté peněžité dary a příspěvky,
j) 	jiné příjmy, které podle zvláštních zákonů patří do příjmů městské části.

2) 	Městská část může k úhradě svých potřeb použít též návratných zdrojů, a to smluvně zabezpečených půjčkou, úvěrem  nebo návratnou finanční výpomocí. Celková výše všech nesplacených přijatých cizích zdrojů nesmí převýšit 40 % schváleného rozpočtu a podíl výdajů na dluhovou službu, t.j. placených úroků, splátek jistin, leasingu a směnek, v poměru k běžným příjmům, t.j. daňovým, nedaňovým příjmům a běžným dotacím po konsolidaci, nesmí v jednotlivých letech převýšit 15 %. 

Čl. 10
Druhy výdajů městských částí

1) 	Z rozpočtu městské části se hradí
a) 	závazky vyplývající pro městskou část z plnění povinností uložených jí zákony nebo touto vyhláškou, 
b) 	výdaje na vlastní činnost městské části v její samostatné působnosti, zejména výdaje spojené s péčí o svěřený majetek hlavního města Prahy a jeho rozvoj, s výjimkou výdajů, které městská část uplatní jako náklad na dosažení a udržení příjmů, které jsou předmětem daně dle zvláštního zákona2),
c) 	výdaje spojené s výkonem státní správy, ke které je městská část pověřena zákonem nebo touto vyhláškou,
d) 	závazky vyplývající pro městskou část z uzavřených smluvních vztahů v jejím hospodaření a ze smluvních vztahů vlastních organizací, jestliže k nim přistoupila,
e) 	závazky přijaté v rámci spolupráce s jinými subjekty, s výjimkou spolupráce s ostatními městskými částmi a organizacemi hlavního města Prahy,
f) 	úhrada úroků z přijatých půjček a úvěrů,
g) 	výdaje na podporu subjektů provádějících veřejně prospěšné činnosti a na podporu soukromého podnikání prospěšného pro městskou část nebo hlavní město Prahu,
h) 	jiné výdaje uskutečněné v rámci působnosti městské části, včetně darů a příspěvků na sociální nebo jiné humanitární účely.

2) 	Vedle výdajů podle odstavce 1 hradí městská část ze svého rozpočtu i splátky přijatých půjček, úvěrů a návratných výpomocí. 

   Hlava III
Podmínky hospodaření městských částí podle vlastního rozpočtu

Čl. 11
Činnost podléhající dani

1) 	Městská část sestavuje finanční plán činností podléhajících dani dle zvláštního zákona2) (dále jen “zdaňovaná činnost”). 
2) 	Výnosy zdaňované činnosti městské části tvoří výnosy z prodeje svěřeného majetku a z vlastního hospodaření se svěřeným majetkem hlavního města Prahy snížené o převod na účet hlavního města Prahy podle odstavce 5.
3) 	Náklady zdaňované činnosti městské části tvoří: 
a) 	veškeré náklady vynaložené na dosažení výnosů uvedených v odstavci 2, které připouští     zvláštní zákon2), přičemž případná tvorba rezervy dle zvláštního zákona) bude prokazována způsobem stanoveným v podkladech pro daňové přiznání sestavených podle čl. 12 odst. 4,
b) 	odpisy hmotného a nehmotného obecního majetku svěřeného městské části, ze kterého       plynou výnosy uvedené v odstavci  2,
c) 	ostatní náklady vynaložené na dosažení výnosů uvedených v odstavci 2, které nelze uznat pro daňové účely podle zvláštního zákona2).

4) 	Zisk zdaňované činnosti tvoří rozdíl výnosů podle odstavce2 a nákladů podle odstavce 3. Zisk městská část používá:
a) 	k zařazení do zdrojů rozpočtových příjmů,
b) 	prostřednictvím rozpočtu jako zdroj peněžního fondu tvořeného dle zvláštního zákona),
c) 	k rozšíření zdaňované činnosti.
5) 	Městská část převede část výnosů podle odstavce 2 jako svůj podíl na celkové daňové povinnosti města dle zvláštního zákona 2) za uplynulé zdaňovací období na účet zdaňované činnosti města vždy do 31. března. Podíl  na vyšší než posledně známé daňové povinnosti města  (t.j. části výnosů podle odstavce 2 převede městská část hlavnímu městu Praze současně s  předáním podkladů pro dodatečné daňové přiznání hlavního města Prahy podle zvláštního zákona2) na účet zdaňované činnosti města. Hlavní město Praha převede městské části podle čl. 9 odst. 1) písm. g) částku  ve výši 50 % podílu městské části na celkové daňové povinnosti města za uplynulé zdaňovací období potvrzeného Magistrátem hlavního města Prahy, a to do 31. srpna.    
6) 	Městská část převede na účet zdaňované činnosti hlavního města Prahy finanční prostředky, které město na základě platebních výměrů od finančních úřadů uhradilo za úplatné převody nemovitého majetku uskutečněné městskou částí. Tyto prostředky zahrne městská část do nákladů zdaňované činnosti dle odstavce 3 písm. a) a jejich převod uskuteční do 30 dnů poté, kdy obdrží od Magistrátu hlavního města Prahy sdělení o výši uhrazené daňové povinnosti.
7) 	Městská část se podílí na úhradě případných doměření daně a sankcí uplatněných finančními úřady vůči hlavnímu městu Praze v rozsahu svého zavinění. Podíl odvede do 30 dnů po rozhodnutí rady hlavního města Prahy o jeho výši.
8) 	V případě, že městská část neprovede ve stanoveném termínu převod podle odstavce 5, 6 a 7, hlavní město Praha sníží výši dotace z rozpočtu hlavního města Prahy o částku neprovedeného převodu. Snížení dotace může být provedeno v běžném, nejpozději však v následujícím kalendářním roce. Snížení dotace lze provést obdobně i v případě neplnění  jiných povinností městské části vůči hlavnímu městu Praze stanovených jim právním předpisem.

                                                                      Čl. 12 
Forma vedení účetnictví a postup při předávání informací

1) 	Městská část vede účetnictví o stavu a pohybu majetku, o příjmech a výdajích a o finančních vztazích k rozpočtu hlavního města Prahy a provádí inventarizaci majetku a závazků podle zvláštního zákona). Postupuje podle účtové osnovy a postupů účtování platných pro podvojné účetnictví obce.
2) 	Městská část vede odděleně účetnictví o příjmech ze zdaňované činnosti a o nákladech vynaložených na jejich dosažení. Součástí nákladů jsou i odpisy hmotného a nehmotného majetku hlavního města Prahy, svěřeného městské části, pokud jí z tohoto majetku plynou výnosy. Na základě vedení tohoto účetnictví zjišťuje městská část svůj podíl na daňové povinnosti hlavního města Prahy dle zvláštního zákona2). Účetní doklady vztahující se k tomuto účtování ukládá a archivuje odděleně.
3) 	Městská část předává Magistrátu hlavního města Prahy informace o rozpočtu, jeho změnách a plnění, o závěrečném účtu, o účetnictví, o inventarizaci majetku a závazků a podklady pro přiznání k dani z příjmů právnických osob2), k dodatečnému přiznání k dani z příjmů právnických osob na vyšší nebo nižší než posledně známou daňovou povinnost, k dani dědické, dani darovací, dani z převodu nemovitostí) podle celoměstsky významných dat stanovených touto vyhláškou.  

Část  čtvrtá
Majetek hlavního města Prahy, který se svěřuje městským částem, a rozsah oprávnění městských částí při nakládání s tímto majetkem

Čl. 13

(1) Městským částem se  kromě věcí, které jim byly svěřeny do hospodaření podle právních předpisů vydaných hlavním městem Prahou platných ke dni 12. listopadu 2000), svěřují  do správy věci z majetku hlavního města Prahy
a) pořízené městskými částmi z vlastních finančních prostředků,
b) nabyté rozhodnutím příslušného ministerstva podle ustanovení zvláštního zákona, jestliže k těmto věcem příslušelo právo hospodaření organizacím, u nichž na městské části přešla funkce jejich zakladatele nebo pravomoc zřizovat, řídit nebo zrušovat tyto organizace nebo jestliže šlo o věci uvedené ve zvláštním zákoně,
c) získané darem, přijatým příslušným orgánem městské části,
d) získané dědictvím přijatým příslušným orgánem městské části,
e) které přešly do vlastnictví hlavního města Prahy na základě schváleného privatizačního projektu, pokud byl tento schválený privatizační projekt zpracován městskou částí nebo organizací,u níž na městskou část přešla funkce jejího zakladatele nebo pravomoc zřizovat, řídit a zrušovat tuto organizaci,
f) které městská část získala smlouvou o převodu oprávnění spravovat majetek hlavního města Prahy,
g) které právnická osoba založená nebo zřízená městskou částí nabyla do vlastnictví hlavního města Prahy,
h) které právnická osoba založená nebo zřízená městskou částí získala smlouvou o převodu oprávnění spravovat majetek hlavního města Prahy.
(2) 	Věci uvedené v odstavci 1 pod písmeny a) až e) a g) se městským částem svěřují dnem jejich nabytí do vlastnictví hlavního města Prahy; věci uvedené v odstavci 1 pod písmeny f) a h) se městským částem svěřují dnem účinnosti smlouvy o převodu oprávnění spravovat majetek hlavního města Prahy.
(3) 	Městské části jsou povinny nejpozději do 14 dnů po nabytí věcí do vlastnictví  hlavního města Prahy a jejich svěření podle odstavce 1 písmena a), c), d), e), g) oznámit jejich nabytí a svěření hlavnímu městu Praze a předat Magistrátu hlavního města Prahy potřebné podklady pro vedení jednotné evidence majetku hlavního města Prahy.

Čl. 14

Mimo věci svěřené městským částem podle čl. 13 této vyhlášky  jsou městským částem dále svěřeny do správy věci z majetku hlavního města Prahy uvedené v příloze č. 6 této vyhlášky.

Čl. 15

(1) Žádost městské části o svěření do správy věcí z majetku hlavního města Prahy, která obsahuje náležitosti stanovené v příloze č. 7 této vyhlášky, předloží Magistrát hlavního města Prahy k projednání radě hlavního města Prahy nejpozději do 3 měsíců od podání žádosti na Magistrát hlavního města Prahy. 
(2) V případě, že rada hlavního města Prahy nemůže o žádosti městské části rozhodnout z důvodu existující právní vady, Magistrát hlavního města Prahy o této skutečnosti vyrozumí městskou část do 30 dnů od podání žádosti městskou částí. 

Čl. 16

Zastupitelstvo hlavního města Prahy může rozhodnout o svěření věci do správy městské části, která o svěření této věci hlavní město Prahu nepožádala, pouze v případě, že jde o věc funkčně přináležící k věci, jež je již městské části svěřena, nebo je svěření věci v zájmu hlavního města Prahy.

Čl.17

Správu majetku hlavního města Prahy vykonávají:
a) hlavní město Praha a městské části podlé této vyhlášky, 
b) právnické osoby založené nebo zřízené hlavním městem Prahou a právnické osoby založené nebo zřízené městskými částmi podle zvláštního právního předpisu)

Čl.18

Hlavní město Praha s městskými částmi a městské části navzájem mohou uzavírat smlouvy o převodu správy majetku hlavního města Prahy, je-li předmětem právního úkonu samostatná movitá věc nebo soubor movitých věcí v hodnotě do 1 000 000,-- Kč v pořizovací ceně. Oznamovací povinnost městských částí podle čl. 13 odst. 3 platí pro smlouvy o převodu správy majetku hlavního města Prahy obdobně.
 
 Čl. 19

(1) 	Městské části vykonávají při nakládání se svěřeným majetkem hlavního města Prahy všechna práva a povinnosti vlastníka a rozhodují o všech majetkoprávních úkonech) v plném rozsahu), není-li v této vyhlášce stanoveno jinak. Městské části jsou povinny zajišťovat samostatnou odbornou údržbu svěřeného majetku, odpovídají za technický stav tohoto majetku a vedou jeho účetnictví, majetkovou a odbornou evidenci. 
 (2) Jedná-li se o pozemky s objekty městské zeleně, kterými se pro účely této vyhlášky rozumí parky, parkově upravené plochy, zahrady a uliční stromořadí, mají městské části při správě svěřeného majetku hlavního města Prahy tato práva a povinnosti vlastníka:
a) 	vydávat  souhlas k činnostem nepodléhajícím povolení podle zvláštních předpisů,
b) 	uzavírat smlouvy  o nájmu na dobu určitou do jednoho roku a na dobu neurčitou s tříměsíční výpovědní lhůtou. 
(3) 	Práva a povinnosti  vlastníka týkající se  pozemků s objekty veřejné zeleně,  jež nejsou uvedeny v odstavci 2,  vykonává hlavní město Praha.

Čl. 20

(1) Městská část musí oznámit hlavnímu městu Praze záměr rozhodnout o těchto majetkoprávních úkonech:
a) převod pozemků, kde výměra jednotlivého pozemku přesahuje 1 000 m2,
b) převodu pozemku bez ohledu k jeho výměře, pokud jde o pozemek, který vznikl rozdělením pozemku, jehož výměra přesahovala 1 000 m2 a toto rozdělení bylo provedeno pro účel převodu v posledních 5 letech,
c) převodu pozemků, jejichž celková výměra přesahuje 1 000 m2 a tento převod je realizací jednoho (společného) záměru,
d) převodu staveb, včetně převodu spoluvlastnických podílů hlavního města Prahy, kde cena jednotlivé stavby včetně touto  stavbou zastavěného pozemku nebo pozemku tvořícího s touto stavbou jeden funkční celek, pokud je součástí převodu, zjištěná dle zvláštního předpisu, převyšuje 3 000 000,-- Kč,
e) přijetí úvěru (půjčky), s výjimkou kontokorentního úvěru (pokud jeho výše nepřevyšuje 1/6 posledního schváleného rozpočtu městské části),
f) nepeněžitých vkladů ve formě nemovitostí do obchodních společností a svazku, jejichž souhrnná cena zjištěná podle zvláštního předpisu převyšuje  3 000 000,-- Kč,
g) převodu veřejně prospěšných staveb) včetně pozemků pro veřejně prospěšné stavby, staveb občanské vybavenosti (školská a zdravotnická zařízení aj.), včetně zastavěných pozemků a  pozemků tvořících se stavbami jeden funkční celek,
h) převodu pozemků s objekty veřejné zeleně uvedenými v čl. 19,
i) převodu bytových domů  nebo jejích částí a jimi zastavěných pozemků, nebytových domů s byty nebo jejich částí a jimi zastavěných pozemků, bytů a nebytových prostor),
j) odstranění věcí, jejich likvidace či demolice, kde cena této věci v případě movité věci či souboru movitých věcí bude 1 000 000,-- Kč a více  a v případě nemovitých věcí přesáhne
3 000 000,-- Kč
(2) Požaduje-li to rada  hlavního města Prahy nebo alespoň jedna pětina všech členů zastupitelstva hlavního města Prahy, je platnost těchto právních úkonů orgánů městské části podmíněna souhlasem zastupitelstva hlavního města Prahy. Magistrát hlavního města Prahy do 60 dnů od doručení oznámení záměru, které obsahuje náležitosti stanovené v příloze č. 8 této vyhlášky, vyrozumí městskou část, zda platnost právních úkonů městské části bude podmíněna souhlasem zastupitelstva hlavního města Prahy. Nedodržení stanovených náležitostí oznámení záměru přerušuje běh stanovené lhůty.
(3) 	V případě, že platnost majetkoprávních úkonů městské části  je podmíněna souhlasem zastupitelstva hlavního města Prahy, to oznámí své rozhodnutí městské části do 10 dnů po svém zasedání.
(4) 	Městská část je povinna o majetkoprávním úkonu podle odstavce 1 rozhodnout do dvou let ode dne doručení vyrozumění, zda platnost tohoto úkonu bude podmíněna souhlasem zastupitelstva hlavního města Prahy. Jinak musí městská část záměr znovu oznámit podle odstavce 1.
(5) 	Provede-li městská část majetkoprávní úkon uvedený v odstavci 1 bez oznámení hlavnímu městu Praze, je takový majetkoprávní úkon neplatný a hlavní město Praha postupuje podle zvláštního zákona15a). 

Čl. 21

Zvláštní podmínky pro správu a nakládání městské části s vymezeným svěřeným majetkem hlavního města Prahy jsou uvedeny v příloze č. 9 této vyhlášky.

Čl. 22

(1) Městské části jsou povinny evidovat věci hlavního města Prahy, které jim byly svěřeny. Podle zvláštního předpisu8) jsou městské části povinny svěřené věci  inventarizovat. Městské části předávají hlavnímu městu Praze stanovené doklady o provedené inventarizaci majetku a závazků.
(2) Městské části metodicky řídí a zabezpečují inventarizaci majetku a závazků, který spravují právnické osoby městskou částí zřízené nebo založené.

Čl. 23

(1) Městská část je povinna před podáním návrhu o povolení vkladu) do katastru nemovitostí týkající se svěřené věci, předložit tento návrh s příslušnými doklady hlavnímu městu Praze k potvrzení správnosti předkládané žádosti pro katastrální úřad. Magistrát hlavního města Prahy je povinen zaslat do 30 dnů od předložení návrhu o povolení vkladu do katastru nemovitostí hlavnímu městu Praze městské části potvrzení o správnosti návrhu nebo upozornit městskou část na nedostatky tohoto návrhu.
	(2) Podmínky k předkládání návrhů městských částí hlavnímu městu Praze podle odstavce 1 a jejich ověřování na Magistrátu hlavního města Prahy jsou uvedeny v příloze č. 10. 
(3) Při nesplnění povinnosti uvedené v odstavci 1 postupuje hlavní město Praha podle čl. 11 odst. 8 věty poslední.

Část pátá
Způsob projednání návrhů obecně závazných vyhlášek a nařízení hlavního města Prahy s městskými částmi a způsob jejich vyhlášení v městských částech

Čl. 24

(1) 	Hlavní město Praha zašle písemný návrh obecně závazné vyhlášky hlavního města Prahy a nařízení hlavního města Prahy (dále jen "právní předpis hlavního města Prahy") před jeho přijetím městským částem k vyjádření).
(2) 	Byla-li lhůta k vyjádření městských částí zkrácena na základě rozhodnutí rady hlavního města Prahy), hlavní město Praha zároveň oznámí městským částem, v jaké lhůtě jsou oprávněny se k návrhu právního předpisu hlavního města Prahy vyjádřit. Pokud hlavní město Praha tuto lhůtu městským částem zároveň se zasláním návrhu právního předpisu hlavního města Prahy neoznámí, platí lhůta stanovená zákonem).

Čl. 25

(1) Pokud městská část ve svém vyjádření k návrhu právního předpisu hlavního města Prahy uplatňuje připomínky, které považuje za zásadní, výslovně každou z těchto připomínek označí slovy "tuto připomínku považuje městská část za zásadní".
(2) Nehodlá-li hlavní město Praha takto označené připomínce městské části vyhovět, předloží se připomínka městské části spolu s návrhem právního předpisu hlavního města Prahy k projednání orgánu hlavního města Prahy příslušnému k vydání právního předpisu hlavního města Prahy).
(3) Připomínky městské části neoznačené podle odstavce 1 hlavní město Praha s městskou částí projedná, jen pokud to považuje za potřebné.
(4) 	U obecně závazné vyhlášky hlavního města Prahy, kterou se vydává Statut hlavního města Prahy, a u jejích změn se všechny připomínky městské části považují za zásadní a projednají se podle odstavce 2).

Čl.26

Právní předpis hlavního města Prahy se v městských částech vyhlásí vyvěšením na úřední desce úřadu městské části, a to
a) bezodkladně v případech stanovených zákonem),
b) nejdéle do 15 dnů ode dne jeho schválení příslušným orgánem hlavního města Prahy v ostatních případech.

Část šestá

Způsob projednání územně plánovací dokumentace hlavního města Prahy a programu rozvoje hlavního města Prahy s městskými částmi 

Čl. 27

       (1) Územní plán velkého územního celku) pokud je jeho pořizovatelem) hlavní město Praha a územní plán obce) projedná  pořizovatel  se všemi městskými částmi.
(2) Pořizovatel zašle městským částem návrh zadání územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 vždy jednotlivě).
(3) Městské části jsou oprávněny do 30 dnů po obdržení návrhu zadání územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 uplatnit u pořizovatele své písemné připomínky. K připomínkám podaným po lhůtě se nepřihlíží.
(4) Pořizovatel, popřípadě jím pověřená právnická osoba konzultuje koncept řešení územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 během jeho zpracování s městskou částí, jejíhož území se řešení dotýká. 
(5) Pořizovatel vyrozumí městské části o veřejném jednání k projednání konceptu řešení územně plánovací dokumentace) uvedené v odstavci 1 jednotlivě nejméně 30 dnů přede dnem konání veřejného jednání.
(6) Městské části jsou oprávněny do 30 dnů ode dne veřejného jednání ke konceptu řešení územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 uplatnit své připomínky u pořizovatele. K později podaným připomínkám se nepřihlíží.
(7) Pořizovatel, popřípadě jím pověřená právnická osoba konzultuje řešení návrhu územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 během jeho zpracování s  městskou částí, jejíhož území se řešení dotýká. 
(8) Pořizovatel vyrozumí písemně městské části vždy jednotlivě nejpozději 15 dnů před vystavením návrhu územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1).
(9) Městské části  jsou oprávněny podat své připomínky k návrhu územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 nejpozději do 15 dnů od posledního dne vystavení návrhu.
(10) 	Na projednání změn územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 1 se obdobně vztahují ustanovení odstavců 2, 3, 8 a 9.

Čl. 28

(1) Programem rozvoje hlavního města Prahy), jehož součástí je program rozvoje územního obvodu hlavního města Prahy), se pro účely této vyhlášky rozumí Strategický plán hlavního města Prahy.  
       (2) Pořizovatel zašle všem městským částem koncept Strategického plánu hlavního města Prahy.
       (3) Městské části podají své připomínky ke konceptu Strategického plánu hlavního města Prahy písemně pořizovateli nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení konceptu. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.
      (4) Pořizovatel zašle všem městským částem návrh Strategického plánu hlavního města Prahy.
      (5)Městské části podají své připomínky k návrhu Strategického plánu hlavního města Prahy písemně pořizovateli nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení návrhu. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.
(6) 	Na projednání změn Strategického plánu hlavního města Prahy se obdobně vztahují ustanovení ostavců 4 a 5.

Část sedmá
Vzájemná součinnost mezi orgány hlavního města Prahy a orgány městských částí 

Hlava I
Sněm starostů

 Čl. 29
(1) 	Sněm starostů se skládá z primátora hlavního města Prahy (dále jen "primátor") a ze starostů městských částí . 
(2) 	Sněm starostů se schází podle potřeby, nejméně však jedenkrát ročně. Sněm starostů svolává a řídí primátor. 
(3) 	Jestliže při zahájení jednání Sněmu starostů není přítomna nadpoloviční většina všech jeho členů, ukončí primátor Sněm starostů.
(4) 	Sněm starostů je schopen se usnášet, je-li přítomna nadpoloviční většina všech jeho členů. K platnému usnesení Sněmu starostů je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech členů Sněmu starostů. 

 Čl. 30
(1) 	Sněm starostů projednává návrh rozpočtu hlavního města Prahy a návrhy zásadních obecně závazných vyhlášek hlavního města Prahy. 
(2) 	Usnesení Sněmu starostů nezavazují orgány hlavního města Prahy. Orgány hlavního města Prahy se však při rozhodování o návrzích, k nimž přijal Sněm starostů usnesení, musí usneseními Sněmu starostů zabývat jako jedním z podkladů pro své rozhodnutí. Jestliže orgán hlavního města Prahy přijme rozhodnutí, které není v souladu s usnesením Sněmu starostů, musí to ve svém rozhodnutí výslovně uvést.

 Čl. 31
(1) 	Sněm starostů vydá jednací řád Sněmu starostů, v němž stanoví podrobnosti o jednání.
(2) 	O průběhu Sněmu starostů se pořizuje zápis, který podepisuje primátor a určení ověřovatelé městské části. Zápis je nutno pořídit do 7 dnů po skončení Sněmu starostů. O námitkách  primátora nebo starosty proti zápisu rozhodne nejbližší Sněm starostů.

Hlava II
Kontrola
Díl 1
Kontrola a přezkoumávání hospodaření městských částí

Čl. 32

(1) 	Orgány hlavního města kontrolují hospodaření městských částí. Magistrát hlavního města Prahy přezkoumává hospodaření městských částí za uplynulý kalendářní rok v případech, kdy není přezkoumáváno auditorem.

(2) 	Při kontrolách a přezkoumávání hospodaření městských částí prověřují orgány hlavního města Prahy mimo jiné informační a finanční toky včetně řídících a kontrolních mechanismů městských částí a dodržování právních předpisů.

(3) 	 Městské části každoročně do 30. dubna písemně oznámí Magistrátu hlavního města Prahy zda budou požadovat přezkoumání hospodaření za příslušný kalendářní rok od Magistrátu hlavního města Prahy nebo jej dají přezkoumat auditorem). Obsah oznámení může městská část změnit pouze po dohodě s Magistrátem hlavního města Prahy. 

Čl. 33

1) Orgány hlavního města Prahy organizují a metodicky usměrňují kontroly a přezkoumávání hospodaření zejména tím, že vydávají metodické pokyny, stanoviska a provádí metodické dohlídky na provádění kontrol a přezkoumávání hospodaření městských částí. Na základě výsledků těchto dohlídek jsou městské části povinny přijímat opatření ke zlepšení stavu, odstranění nedostatků a jejich příčin. 

2) Orgány městských částí jsou oprávněny podávat orgánům hlavního města Prahy podněty k vydání nových nebo úpravám již vydaných metodických pokynů .

Čl. 34

(1) 	Orgány městských částí jsou povinny přijmout po projednání s orgány hlavního města Prahy opatření k odstranění nedostatků zjištěných při přezkoumávání anebo kontrolách hospodaření nejpozději do 30 dnů od ukončení kontrolní akce. Zprávu o plnění přijatých opatření jsou orgány městských částí povinny podat orgánům hlavního města Prahy, které kontrolu provedly, v termínu do 15 dnů po odstranění posledních zjištěných nedostatků, nejpozději do 6 měsíců od ukončení kontrolní akce.

(2) 	Orgány hlavního města provedou kontrolu plnění opatření přijatých k odstranění zjištěných nedostatků nejpozději do konce roku následujícího po ukončení kontroly nebo přezkoumání hospodaření. 

Čl. 35

(1) Orgány hlavního města Prahy pověřené provedením kontroly nebo přezkoumání hospodaření městských částí  jsou povinny se prokázat písemným pověřením.

(2) Orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření jsou při provádění kontroly nebo přezkoumání hospodaření oprávněny 
a)	požadovat od příslušného orgánu městské části, aby ve stanovené lhůtě předložil podklady a poskytl úplné informace a vysvětlení nezbytné k provedení kontroly nebo přezkoumání hospodaření,
b)	zajistit v odůvodněných případech předložené podklady; jejich vzetí jsou povinny písemně potvrdit.

(3) Orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření městských částí jsou při provádění kontroly nebo přezkoumání hospodaření povinny	
a)	oznámit starostovi městské části a tajemníkovi úřadu městské části, je-li tato funkce zřízena, zahájení a ukončení kontroly nebo přezkoumání hospodaření a předložit pověření k jejich provedení,
b)	zjistit skutečný stav kontrolovaných a přezkoumávaných činností a porovnat jej s příslušnými právními předpisy,
c)	zabezpečit řádnou ochranu zajištěných podkladů a neprodleně je vrátit, pominou-li důvody jejich zajištění,
d)	pořídit o výsledcích kontroly nebo přezkoumání hospodaření zprávu.

(4) Ve zprávě o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření se uvede zejména
 a)	označení orgánu hlavního města Prahy provádějícího kontrolu nebo přezkoumání    hospodaření a kontrolované městské části,
 b) jména kontrolujících,
 c)	 místo a čas provedení kontroly nebo přezkoumání hospodaření,
d) 	předmět kontroly nebo přezkoumání hospodaření,
e) 	všechna kontrolní zjištění včetně nedostatků a osob za ně zodpovědných,
f) 	označení všech podkladů, o které se kontrolní zjištění opírají.

(5) Zprávu o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření podepíší všichni kontrolující, kteří kontrolu nebo přezkoumání hospodaření prováděli.

(6) Orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření seznámí s obsahem zprávy starostu městské části a tajemníka úřadu městské části nebo jimi pověřené zástupce a osoby odpovědné za zjištěné nedostatky. Starostovi městské části, tajemníkovi úřadu městské části nebo jimi pověřeným zástupcům předají orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření stejnopis zprávy o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření. Stejnopis části zprávy, ve kterém je vymezena osobní zodpovědnost, předají orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření osobám odpovědným za zjištěné nedostatky a jejich nadřízenému. Pokud starosta městské části, tajemník úřadu městské části nebo jimi pověření zástupci či osoba odpovědná za zjištěné nedostatky odmítnou podepsat zprávu o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření, vyznačí to orgány hlavního města Prahy provádějící kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření v této zprávě.

(7) Proti obsahu kontrolního zjištění uvedeného ve zprávě o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření mohou starosta městské části, tajemník úřadu městské části nebo jimi pověření zástupci a osoby odpovědné za zjištěné nedostatky podat písemné,  zdůvodněné a průkaznými doklady doložené námitky, a to do 15 dnů ode dne převzetí zprávy o výsledku kontroly nebo přezkoumání hospodaření.

(8) O námitkách rozhodne nadřízený kontrolujícího do 30 dnů od jejich doručení orgánu hlavního města Prahy provádějícímu kontrolu nebo přezkoumávání hospodaření. Byla-li kontrola hospodaření prováděna členem kolektivního orgánu hlavního města Prahy, rozhoduje o námitkách tento kolektivní orgán.

(9) Opatření k odstranění nedostatků zjištěných při kontrole nebo přezkoumání hospodaření,  která je městská část povinna přijmout, přijímá po konzultaci s orgánem hlavního města Prahy, který kontrolu nebo přezkoumání hospodaření provedl.

Díl 2
Kontrola na vybraných úsecích přenesené působnosti

Čl. 36

Magistrát hlavního města Prahy při provádění kontroly na vybraných úsecích přenesené působnosti úřadů městských částí) postupuje obdobně podle čl. 35.

Hlava III
Stížnosti a petice 

Čl. 37

(1) 	Orgány hlavního města postupují orgánům městských částí stížnosti a petice občanů (dále jen “podání”), pokud jsou k vyřízení věcně a místně příslušné orgány městských částí.

(2) 	Orgány městských částí jsou povinny podání přešetřit a o výsledku informovat pisatele a orgán hlavního města Prahy, který jim postoupil podání k vyřízení.

(3) 	Orgány hlavního města Prahy metodicky usměrňují vyřizování podání, týkajících se hospodaření s majetkem hlavního města, který byl svěřen městským částem.

(4) 	Při vyřizování podání jsou orgány městských částí povinny poskytnout orgánům hlavního města Prahy všechny požadované podklady, písemnosti a informace potřebné k vyřízení podání.

(5) 	Orgány městských částí jsou povinny na základě výsledků šetření podání přijmout opatření k odstranění zjištěných nedostatků a na vyžádání informovat orgán hlavního města Prahy, který jim podání postoupil, o plnění přijatých opatření.

(6) 	Orgány městských částí, v souladu s právními předpisy, stanoví vlastní pravidla pro vyřizování podání orgány městských částí. 

	Hlava IV
Informační systémy

Čl. 38
1) 	Magistrát hlavního města Prahy zpracovává zpravidla na čtyřleté období koncepci rozvoje  informačních systémů pro potřeby hlavního města Prahy a městských částí (dále jen “koncepce”), jejíž součástí je i bezpečnostní politika v oblasti informatiky. 
2) 	Hlavní město Praha rozesílá písemný návrh koncepce městským částem k vyjádření.
3) 	Městské části se k návrhu koncepce vyjádří do 30 dnů ode dne doručení.
4) 	Návrh koncepce spolu se souhrnným stanoviskem obsahujícím vyhodnocení připomínek podle odstavce 3 předloží Magistrát hlavního města Prahy radě hlavního města Prahy a po té zastupitelstvu hlavního města Prahy.

Čl. 39
1) 	Magistrát hlavního města Prahy zajišťuje údržbu, provoz a rozvoj centrálních technologických prostředků sloužících k přenosu informací. 
2) 	Magistrát hlavního města Prahy zajišťuje technologicky a organizačně shromažďování, údržbu, aktualizaci a zpřístupnění celoměstsky významných dat, stanovených v příloze č. 11 této vyhlášky.
3) 	Úřady městských částí jsou povinny provozovat, udržovat a rozvíjet  jim svěřené části technologických prostředků uvedených v odstavci 1. 
4) 	Úřady městských částí jsou povinny prostřednictvím centrálních technologických prostředků systematicky shromaždovat, udržovat, aktualizovat a zpřístupňovat celoměstsky významná data uvedená v odstavci 2.
5) 	Orgány hlavního města Prahy a městských částí jsou povinny dodržovat standardy v oblasti informatiky, uvedené v příloze č. 12 této vyhlášky. Standardy vycházejí ze Standardů státního informačního systému České republiky

Hlava V
Projednávání regulačních plánů pro území městské části a programů rozvoje městské části

Čl. 40

       (1)  Pořizovatel projedná regulační plán pro území městské části) nebo pro část území městské části s městskými částmi, pro jejichž území nebo jeho část se pořizuje nebo které přímo sousedí s územím, pro které se regulační plán pořizuje.
(2) 	Na projednání regulačního plánu pro území městské části nebo pro část území městské části  a jeho změn se obdobně vztahuje ustanovení čl. 27 odst. 2, 3, 8 a 9.

Čl. 41

(1) Městská část zašle hlavnímu městu Praze a všem sousedním městským částem koncept programu rozvoje městské části), zpracovaný v souladu s územně plánovací dokumentací uvedenou v čl. 27 odst. 1 a se Strategickým plánem hlavního města Prahy podle čl. 28 odst. 1. 
(2) 	Hlavní město Praha a sousední městské části podají své připomínky ke konceptu programu rozvoje městské části písemně městské části nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení konceptu. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.
(3) Městská část zašle hlavnímu městu Praze a všem sousedním městským částem návrh programu rozvoje městské části, zpracovaný v souladu s územně plánovací dokumentací uvedenou v čl. 27odst. 1 a se Strategickým plánem hlavního města Prahy podle čl. 28 odst. 1. 
(4) 	Hlavní město Praha a sousední městské části podají své připomínky k návrhu programu rozvoje městské části písemně městské části nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení návrhu. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.
(5) 	Na projednání změn programu rozvoje městské části se obdobně vztahují ustanovení odstavců 3 a 4.

     Část osmá
Závěrečná ustanovení

Čl. 42

Zrušují se : 
1. 	Vyhláška hlavního města Prahy č. 13/1993 Sb. hl, m. Prahy, o rozpočtu, ve znění...................

2. 	Vyhláška hlavního města Prahy č. 12/1994 Sb. hl, m. Prahy, o územním členění hlavního města Prahy, ve znění...................

3. 	Vyhláška hlavního města Prahy č. 38/1994 Sb. hl, m. Prahy,  kterou se vydává Statut hlavního města Prahy v přenesené působnosti, ve znění........

4. 	Vyhláška hlavního města Prahy č. 12/1999 Sb. hl, m. Prahy,  kterou se vydává Statut hlavního města Prahy v samostatné působnosti, ve znění

Čl. 43

Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. 1. 2001.