Příloha č. 1 k usnesení rady ZHMP č. 1257  ze dne 24.10.2000

Koncepce
rozvoje zahraniční politiky
 hlavního města Prahy 

I.
Prioritní cíle

V mezinárodním kontextu je Praha evropským městem; udržení a rozvoj tohoto jejího postavení vyžaduje trvalou péči a cílevědomé vnitřní i mezinárodní úsilí. 

Budoucnost České republiky, reprezentovaná především členstvím v Evropské unii, je bytostným zájmem hlavního města Prahy, které bude podporovat evropskou integraci České republiky, a to jak na úrovni vlastních aktivit v mezinárodním měřítku, tak při realizaci vlastní přirozené role a autority v domácím prostředí. Proto jsou hlavními prioritami zahraniční politiky hlavního města Prahy ty, které souvisejí s evropskými integračními perspektivami České republiky : 

•	nalezení a plná realizace vlastního místa Prahy mezi evropskými městy a regiony v aktivních dvou i vícestranných vztazích;

•	specifická a v rámci možností hlavního města Prahy maximální podpora evropské integrace České republiky.

II. 
Realizace zahraničně politických cílů a zájmů

Zahraniční politika hlavního města Prahy, má-li reflektovat její specifické postavení, se bude profilovat primárně v oblasti politické a kulturní, a sekundárně v ekonomické oblasti. Z toho samozřejmě nevyplývá degradace hospodářských zájmů v oblasti zahraničních vztahů Prahy.

Na základě analýzy existujících vztahů byly stanoveny následující principy budoucích forem aktivity hlavního města Prahy :

a)	Udržovat a rozvíjet oboustranné vztahy založené na osobních kontaktech, ať již na úrovni volených představitelů nebo zaměstnanců hlavního města Prahy.

b)	Využívat zkušeností evropských metropolí při řešení akutních i dlouhodobých problémů města (životní prostředí, dopravní systémy, prevence kriminality, problémy národnostních menšin atd).

c)	Podporovat goodwill města pomocí kulturních a společenských projektů či public relations. Přitom věnovat specifickou pozornost zájmovým skupinám, médiím a specializovaným institucím v partnerských metropolích.
d)	Zaměřit se na neformální, přesto však cílené kontakty se zahraničím, bez formalizování styků systémem protokolů a dohod, pokud to není vyžadováno druhou stranou. Praha bude rovněž rozvíjet vztahy, které již smluvně podložené jsou.

e)	Odstraňovat z mezinárodní tváře Prahy ty prvky, které jsou vnímány jako poškozující mezinárodní pověst města.

f)	Podporovat spolupráci s organizacemi a institucemi, které jsou v přímém vztahu s městem nebo jsou výraznými reprezentanty Prahy jako hlavního města (např. Univerzita Karlova a další kulturní, památkové či obdobné organizace). Hlavní město Praha bude využívat aktivity a kontaktů nevládních organizací, například metody “matching funds” pro svou širší přítomnost v již existujících mezinárodně zakotvených a financovaných projektech (romské vzdělávací projekty, ekologické aktivity, kulturní projekty, výzkumné granty a jiné).

g)	Rozvíjet spolupráci také s metropolemi mimo země Evropské unie. Prokázat schopnost dávat a sdílet, nejen požadovat, má svůj význam. Jedná se o spolupráci zahrnující předávání našich zkušeností, materiální či vzdělávací pomoc. 

h)	Rozvíjet import dnešní Evropy i dalších zemí především formou prezentace jejich metropolí. Bohatá tradice a špičkový kulturní standard Prahy bude město využívat rovněž ve svých vztazích pro podporu české kultury v zahraničí.

i)	Vytvořit standardní model struktury a práce magistrátu v oblasti zahraničních vztahů s využitím modelů ostatních evropských i světových hlavních měst. Za tím účelem by Praha měla sbírat a po patřičné analýze přejímat jejich zkušenosti a přizpůsobovat tak svou strukturu a práci.

j)	Rozvinout zahraniční spolupráci v hospodářské oblasti, čímž může Praha přispět sobě, České republice a ostatním městům.

k)	Opírat nové zahraniční aktivity Prahy o široké společenské zázemí, které zahrne relevantní zájmové skupiny, instituce a média. Aktivní zahraniční politika Prahy se tak bude definovat jako obousměrná a nikoli jednosměrná, otevřená a nikoli exkluzivní a bude mít podporu mezi Pražany. Právě Praha disponuje značnou koncentrací evropsky orientovaného obyvatelstva. Tuto privilegovanou situaci by měla Praha přeměnit do širokého zázemí.

III.
Integrační politika hlavního města Prahy

Příprava hlavního města Prahy na vstup České republiky do Evropské unie je prioritou zahraniční politiky hlavního města Prahy. Aktivity města se budou zaměřovat na podporu splnění podmínek, které byly stanoveny pro přijetí nových členů do Evropské unie - tzv. “Kodaňská kritéria” a úplné přijetí “Acquis Communataire”.

III. 1
Účast hlavního města Prahy v mezinárodních organizacích 
působících při Evropské unii

Hlavní město Praha se aktivně zapojí do činnosti organizací, jejichž činnost je zaměřena na problematiku místních a regionálních samospráv, specificky pak na velká města a městské aglomerace. Členství hlavního města Prahy v těchto organizacích bude vybíráno po pečlivé analýze a bude odpovídat specifičnosti potřeb Prahy. Významným kritériem pro výběr členství bude také možnost hlavního města Prahy v těchto organizacích aktivně vystupovat a prosazovat své zájmy. Hlavní město Praha bude preferovat aktivní a efektivní účast v méně organizacích před formálním členstvím ve více. 

Hlavní město Praha v současnosti participuje na následujících organizací :

•	EUROCITIES sdružuje 106 měst z Evropské unie a kandidátských zemí a je zaměřena na prosazování větší pozornosti věnované problémům velkých měst v zásadních programových cílech institucí Evropské unie. V rámci Eurocities existuje několik sektorálních komisí: Ekonomická komise, Sociální komise, Kulturní komise, Komise východ-západ, Dopravní komise, Technologické fórum a další. Hlavní město Praha je zapojeno do činnosti Dopravní komise a do Komise východ-západ.

•	Union of the Capitals of the European Union (UCEU - Svaz hlavních měst Evropské unie) sdružuje hlavní města Evropské unie. Jde především o platformu ke koordinaci vlastních postojů a politik členských měst, neboť na každoročních setkáních se definují nejvážnější současné problémy a možnosti jejich řešení. Účast na těchto setkáních je prestižní záležitostí pro volené představitele města. 

•	EU Capital Regions Network sdružuje hlavní města - regiony Evropské unie a kandidátských zemí. Tato organizace se zabývá problematikou hlavních měst a jejich postavením vůči státním orgánům té které země a Evropské unie. Těžiště její práce spočívá ve vzájemné výměně zkušeností. Praha je zapojena jako pozorovatel. 

•	METREX je mezinárodní sdružení, jehož cílem je výměna vědeckých informací, expertíz a zkušeností v oblasti prostorového plánování evropských metropolitních regionů. Aktivity této organizace jsou podporovány a spolufinancovány orgány Evropské unie.

Vyhodnocení činnosti těchto organizací a přijetí konkrétních doporučení pro členství bude provedeno po zjištění efektivity a reálného přínosu členství pro Prahu v těchto organizacích ve spolupráci se zástupcem hlavního města Prahy v Bruselu. 

III. 2
Spolupráce s dalšími městy

Z pohledu hlavního města Prahy je účelné udržovat dobré vztahy s hlavními městy sousedních zemí České republiky, které již členy Evropské unie jsou, tzn. s Berlínem a Vídní, ke kterým Prahu vážou také důvody, které jsou popsány v kapitole VI. této Koncepce. 

Ve spolupráci s těmito a dalšími městy Evropské unie je možné nalézt příležitosti pro participaci Prahy na tzv. iniciativách Evropských společenství URBAN a INTERREG. Praha se tak lépe připraví na budoucí participaci na finančních prostředcích Evropské unie. Rovněž bude možné mezi těmito městy hledat partnery pro společné projekty připravované v  rámci  “5. rámcového programu” Evropské unie.

Ve stejné pozici jako je hlavní město Praha se v současnosti nachází také hlavní města sousedních zemí, které vyjednávají o přistoupení do Evropské unie. Společné problémy, které tato města řeší se tak stávají důvodem pro navázání intenzivnějších kontaktů také s těmito městy. Výměna zkušeností, vzájemná koordinace zahraničních vztahů a informovanost o vlastních aktivitách na poli vztahů s Evropskou unií budou mít značný přínos pro všechny zúčastněné. 

III. 3  
Spolupráce s dalšími partnery

Prioritou integrační politiky hlavního města Prahy pro období před přijetím České republiky do Evropské unie je důsledná a pečlivá příprava hlavního města Prahy na úplnou integraci do evropských struktur. Toto se týká zejména přípravy na členství ve Výboru regionů a jeho odborných komisích. Do přistoupení České republiky k Evropské unii by hlavní město Praha mělo usilovat o zformalizování spolupráce s Výborem, buď získáním statutu pozorovatele nebo vytvořením společného výboru spolu s dalšími regiony České republiky. 

Hlavní město Praha naváže užší spolupráci a ústředními správními úřady České republiky nebo jimi zřizovanými organizacemi, které působní v oblasti evropské integrace. Navázání těchto kontaktů se projeví v lepším přístupu k projektům Evropské unie. Spolupráce s těmito institucemi bude důležitá rovněž z důvodu přípravy budoucí legislativy a zpracování analýzy dopadů a změn v souvislosti se vstupem České republiky do Evropské unie. 

Hlavní město Praha nebude opomíjet ani další města České republiky, která nemají možnost zabezpečit si vlastní aktivní politiku vůči Evropské unii. Potřebný rámec poskytne Svaz měst a obcí České republiky, v němž má Praha významné postavení. Hlavní město Praha se bude zasazovat o aktivizaci zahraničních vztahů Svazu měst a obcí České republiky a zdůraznění role Svazu jako zprostředkovatele informací o evropské integraci.

III. 4
Zastoupení hlavního města Prahy v Bruselu

Zkušenosti partnerských měst hlavního města Prahy ze zemí Evropské unie ukazují, že jako jedna z vysoce efektivních metod, jak úspěšně realizovat pro-evropskou politiku je přímá komunikace s institucemi Evropské unie a organizacemi při ní působících. Pro tento účel si většina měst a regionů, zřizuje svá vlastní zastoupení v Bruselu, případně se za tímto účelem sdružují.

Hlavní město Praha přistoupilo k jmenování svého zástupce v Bruselu a je připraveno získat trvalé sídlo pro své zastoupení. Náplň činnosti tohoto zastoupení bude odpovídat modelu, který aplikují města a regiony, které své zastoupení v Bruselu již mají :

•	nepřetržité monitorování všech připravovaných novinek v oblasti právních předpisů a norem EU s okamžitým předáváním informace do hlavního města Prahy; 
•	lobování za zájmy regionu u členů Evropské komise, pracovníků Komise, členů Evropského parlamentu, Výbor regionů a Sociálního a hospodářského výboru, Rady EU a pracovníků sekretariátu Rady Evropské unie;
•	reprezentace zájmů města v dalších lobbyistických organizacích (např. EUROCITIES);
•	zajištění úzkého kontaktu s národní misí při Evropské unii a dalšími zastoupeními České republiky;
•	rychlé předávání informací o obecných politických záležitostech a možnostech získání financí od Evropské unie;
•	vyhledávání partnerů pro projekty financované Evropskou unií, které vyžadují spolupráci různých zemí;
•	zajištění spolupráce s jinými regionálními zastoupeními, vzájemná koordinace aktivit, vzájemná výměna informací a organizování společných iniciativ;
•	prosazování zájmů hlavního města Prahy v rámci tzv. panevropských projektů komunikačních sítí a podobných projektech.

Zastoupení bude také vykonávat činnosti spojené s presentací Prahy jako místa vhodného pro investice nebo jako cíl turistických cest, zejména  kongresové turistiky. Efektivita činnosti zastoupení v této oblasti může být zvýšena spojením se subjektem reprezentujícím ekonomické zájmy města - Hospodářská komora hlavního města Prahy nebo regionální rozvojová agentura Prahy. Rovněž lze skrze toto zastoupení formou stáží efektivně zajistit získání praktických zkušeností s fungováním institucí Evropské unie pro zaměstnance Magistrátu hlavního města Prahy.

IV.
Vytvoření odboru zahraničních vztahů 

Pro zajištění realizace své zahraniční politiky musí hlavní město Praha disponovat odpovídající organizační strukturou. Dne 1.2.2000 došlo k vytvoření odboru vnějších vztahů spojením odboru styku s veřejností a oddělení pro zahraniční vztahy. Toto spojení, vedené snahou o úspory vedoucích pracovníků, se ukázalo jako nefunkční a příliš účelové. Proto od  1.10.2000 byl vytvořen odbor zahraničních vztahů, který sestává z oddělení pro zahraniční vztahy, oddělení pro vztahy s Evropskou unií a oddělení financování a koordinace projektů Evropské unie. Součástí tohoto odboru bude také kancelář Prahy v Bruselu.

Úkolem odboru zahraničních vztahů bude také plnit funkci informačního a poradenského centra vůči jiným odborům Magistrátu hlavního města Prahy v oblasti zahraničních vztahů a Evropské unie. Na každém odboru Magistrátu hlavního města Prahy bude proškolen nejméně jeden zaměstnanec v základních znalostech Evropské unie. Pro zvýšení kvalifikace zaměstnanců Magistrátu hlavního města Prahy budou také ve větší míře než doposud využívány nabídky zahraničních stáží od partnerských měst Prahy i možnosti těchto stáží v budoucím sídle zastoupení Prahy v Bruselu. 

V.
Členství v ostatních mezinárodních organizacích

Účast Prahy v mezinárodních organizacích měst je dalším důležitým bodem její zahraniční politiky. Řešení některých problémů jako je kriminalita, integrace etnických menšin, doprava, životní prostředí, kultura, konverze průmyslu, územní plánovaní a jiné bude rozhodně snadnější, bude-li mít Praha možnost se seznámit s podobnými problémy a jejich modely řešení v jiných městech. Účast na setkáních členů těchto organizací přináší i možnost vytvoření důležitých kontaktů a zvýšení prestiže Prahy v mezinárodním kontextu. Kromě  organizací uvedených v bodu III.1 je Praha členem následujících mezinárodních organizací:

•	OWHC (Organizace měst světového kulturního dědictví). Aktivity této organizace jsou vždy vedeny tak, aby byly v souladu s Dohodou o světovém kulturním dědictví. OWHC organizuje sympozia a semináře řešící témata správy historických měst a strategie rozvoje a ochrany historických památek. Poskytuje též informace o školení a grantech pro své členy. OWHC má status pozorovatele v komisi pro kulturní dědictví při Radě Evropy. Má tak možnost reprezentovat zájmy historických měst v Radě Evropy a je také respektovaným partnerem pro jednání s jinými mezinárodními organizacemi.

•	CLRAE (Kongres místních a regionálních samospráv v Evropě) je poradním orgánem Rady Evropy. Tato organizace se zabývá problematikou evropských měst a regionů v rovině vztahů mezi samosprávami a ústředními státními orgány. Kongres vypracovává pro Radu Evropy pravidelné zprávy o stavu demokracie v místních a regionálních samosprávách a na základě těchto zpráv Rada Evropy definuje svou další regionální politiku. Praha se účastní v rámci delegace České republiky.

•	METROPOLIS - mezinárodní organizace velkých metropolí. Zabývá se výměnou zkušeností s problémy velkých metropolí jako je územní plánovaní, životní prostředí, doprava, ekonomický rozvoj a zaměstnanost.

Praha není členem všech mezinárodních organizací sdružujících města. Členství v některých z nich může být pro město přínosem, bude však třeba stanovit standardní proceduru při posuzování možného členství.

VI.
Směry soustředěné aktivity

VI.1
Diagonála Berlín - Praha - Vídeň s extenzemi Hamburk, Bratislava a Budapešť

Rozvoj styků s výše uvedenými městy střední Evropy je zásadní pro naši zahraniční politiku. Hlavní města hrají velmi významnou roli ve středoevropské politice. 

Berlín

Spolupráce s Berlínem je důležitým bodem zahraniční politiky hlavního města Prahy. Přesunutím německých spolkových úřadů do Berlína se výrazně posunulo jedno z těžišť evropské politiky do střední Evropy a do našeho sousedství. Hlavní město Praha tuto skutečnost využije a posílí s Berlínem své vztahy, týkající se jak sousedské, tak i evropské spolupráce. Berlín má zájem tuto vazbu a spolupráci stabilizovat i nadále rozvíjet. Ze strany hlavního města Prahy to vyžaduje opakované pracovní kontakty a zapojení jak politických, tak nepolitických, věcných rovin spolupráce - od řešení praktických problémů, přes využití existujících univerzitních, akademických, kulturních projektů, až po nalezení modus vivendi v řešení otázek městského provozu a udržitelného rozvoje. 

Pro integraci hlavního města Prahy do evropských struktur je Berlín významným  partnerem, hlavně v rámci twinningu. Pokud bude Berlín spolupracovat s Prahou na společných projektech při přejímání acquis communautaire, pokud bude prosazovat tyto projekty a tudíž i Prahu v orgánech a institucích Evropské unie, integrace Prahy bude snadnější. Společně s Berlínem bude vypracován plán spolupráce, který se zaměří na konkrétní úkoly.

Vídeň

Na cestě České republiky do Evropské unie bude Rakousko hrát jednu z klíčových rolí. Rozvinutí osobních, pracovních, přátelských a otevřených vztahů Prahy s městem Vídeň je proto z hlediska zájmů České republiky velmi přínosné. 

Spolupráce Prahy s Vídní již existuje a Vídeň jeví o další spolupráci velký zájem. Existují konkrétní nabídky spolupráce, kterých bude Praha intenzivněji využívat. Předmětem této spolupráce budou úkoly v oblasti dopravy, bezpečnosti ve městě, komunikací, vědy a výzkumu i hospodářské výměny. Mimořádný význam bude přikládán spolupráci v oblasti kultury ve smyslu prezentace Vídně u nás, ve spolupráci s Rakouským kulturním institutem, a naopak presentace Prahy, která neztratila nic ze svého kulturního standardu. 

Hamburk

Hamburk je přirozenou extenzí diagonály Praha-Berlín. Pro Prahu je Hamburk spojovacím článkem s pobaltskými státy. Na rozvoj baltského regionu vynakládá Evropská unie nemalé prostředky a jeho ekonomický význam bude v budoucnu stoupat. Praha má s Hamburkem dlouholetou spolupráci v oblasti kultury. Tato spolupráce bude dále rozvíjena i v dalších oblastech jako je doprava, průmysl nebo životní prostředí.

Budapešť

Regionální spolupráce mezi Českou republikou, Maďarskem, Slovenskem a Polskem není doposud dostatečně intenzivní, i když ji Evropská unie pokládá za samozřejmou nejen v období před integrací, ale i poté. Praha si tento fakt uvědomuje a bude s ostatními městy zemí středoevropského regionu více spolupracovat. Tato spolupráce bude rozvíjena převážně po ose Budapešť a Bratislava. Varšava se zaměřuje na spolupráci s městy baltského regionu. 

Budapešť je velice aktivní ve své integrační politice. Má též podobné problémy jako Praha a spolupráce obou měst bude přínosem pro obě strany. Budapešť má velký zájem o spolupráci s Prahou; budou navázány intenzivnější styky mezi oběmi radnicemi. Hlavní město Praha bude též podporovat spolupráci s Hospodářskou komorou města Budapešti.

Bratislava

V současné situaci, kdy se Slovensko nachází na hranici mezi Východem a Západem, může mít snaha o prohloubení spolupráce ze strany Prahy historický význam pozitivního a cenného podnětu a kulturního spojenectví. Těsná a proevropsky orientovaná spolupráce Prahy s Bratislavou bude v evropském měřítku tím, co lze nazvat pozitivním a zodpovědným přístupem k integraci.

Partnerská, otevřená a komunikativní spolupráce v oblasti kultury, školství, bezpečnosti, starosti o slovenskou menšinu v Praze, o českou v Bratislavě apod., to vše může podpořit integraci Slovenska do evropských struktur, což je nesporným zájmem také hlavního města Prahy.

Osobní kontakty primátorů, styky na úrovni magistrátů, konference, plesy, společenské události, média, kulturní akce a zejména artikulovaná mezinárodní podpora Bratislavy jsou základem pro další rozvoj vzájemných vztahů, který uvítají nejen obě metropole, ale i Budapešť a Vídeň.

VI.2
Ljubljana

Jihovýchodní partner je pro Prahu nutný nejen z hlediska geografické rovnováhy zahraničních vztahů, ale i proto, že vztahy k některým městům bývalé Jugoslávie stále existují a spolupráce s kterýmkoliv městem či regionem ze zemí bývalé Jugoslávie bude vysoce oceněna Evropou. Ljubljana je oproti Záhřebu, Bělehradu, Sarajevu nebo dalším městům bývalé Jugoslávie vhodná jako partner Prahy z několika důvodů. Především je Ljubljana jedním z mála měst balkánského poloostrova, ve kterém je stabilní politická a ekonomická situace a které je také geograficky a kulturně-historickým vývojem blízko. Ljubljana má jako město podobné zázemí a problémy, na jejichž řešení mohou obě strany spolupracovat. Rovněž jazyková bariéra není tak výrazná, tamní obyvatelstvo má k Čechám a specificky k Praze tradičně pozitivní vztah. Ljubljana navíc nabízí i možnost výhodných hospodářských kontaktů.

VI.3
Moskva - Nižnij Novgorod - Sankt Petěrburg

Východní partneři jsou pro Prahu důležití především ze strategického hlediska. Sami o sobě nemohou Prahu podporovat v jejích integračních snahách. Na druhé straně je jasné, že Evropská unie v ekonomické oblasti míří k obrovským východním trhům a tato cesta může vést přes Prahu. Neprojeví-li Praha dostatek prozíravosti, může tato cesta vést i přes Varšavu či Budapešť. Aby Praha mohla naplno využít své šance, musí zlepšit své postavení jako tranzitní centrum. Vztahy s partnery z ruské federace budou udržovány minimálně na stávající úrovni s tím, že se Praha bude usilovat o posílení role prostředníka mezi východem a Evropskou unií. Se všemi třemi níže uvedenými městy již existuje hospodářská spolupráce prostřednictvím Hospodářských komor.

Moskva

V roce 1995 bylo podepsáno Společné prohlášení mezi starostou Moskvy a primátorem Prahy. Při poslední návštěvě starosty Moskvy v Praze v roce 2000 byla podepsána vzájemná Dohoda o přátelských vztazích mezi městem Prahou a městem Moskvou. 

Moskva je významné město a spolupráce s ní je možná hlavně na hospodářské bázi. Je to bohaté město, které by mohlo od Prahy převzít zkušenosti například v oblasti dopravy či životního prostředí. Praha bude usilovat o to, aby Moskva vnímala Prahu jako prostředníka při svých jednáních s partnery ze zemí Evropské unie a jinými mezinárodními organizacemi. Vztahy s Moskvou je tak třeba považovat především za “investici do budoucna” v oblasti zahraničních vztahů hlavního města Prahy.

Sankt Petěrburg

Již v roce 1991 byla v Praze podepsána Deklarace o ustanovení přátelských vztahů mezi radnicí Sankt Petěrburgu a radnicí Prahy a následovně byly v roce 1992 v Sankt Petěrburgu podepsány Dohoda a Prováděcí protokol (platný do konce roku 1993). Ruská strana projevuje zájem o vypracování nového protokolu. Pro Sankt Petěrburg platí totéž co pro Moskvu, přičemž zajímavá bude i kulturní spolupráce.

Nižnij Novgorod

Nižnij Novgorod je třetím největším městem Ruské federace a je velice aktivní v oblasti mezinárodní spolupráce. Je to hospodářsky silné město, které má zájem o výměnu zkušeností a spolupráci v ekonomické oblasti. Praha bude tohoto zájmu využívat, neboť partnerská spolupráce s tímto živým a bohatým městem bude pro Prahu jistě přínosem ve více oblastech.

VI. 4
Riga

Oficiální vztahy byly navázány v květnu 1999 během státní návštěvy lotyšského prezidenta v České republice, kdy členem delegace byl i starosta města Rigy. Na reciproční návštěvě v srpnu 1999 byly stanoveny možné okruhy spolupráce - turistický ruch, kultura, komunální hospodářství.

Hlavní město Lotyšska Riga, je členem stejných mezinárodních organizací jako Praha, existují zde praktické základy pro spolupráci obou měst a Riga je pro Prahu i strategicky významným partnerem díky své geografické poloze. Pro Prahu to znamená příležitost presentovat se jako město, které je schopné nejen přijímat, ale také nabízet partnerství. 

VI.5
Londýn

Londýn je město tradičních vazeb - vztahů z druhé světové války, podpora české opozice v 70. a 80. letech. To vše je historický základ pro udržování stabilních vztahů. Mezi Prahou a Londýnem existují trvalé politické i kulturní vazby. Praha bude těchto vazeb využívat pro udržení a rozvoj dobrých vzájemných vztahů. V případě Londýna lze spoléhat na solidní tradici, využívat mediálních, finančních, obchodních, ale i vzdělávacích kontaktů a příležitostí. Z hlediska hlavních cílů vzájemných vztahů bude Praha poskytovat co nejvíce informací britským médiím, pokud jde o vývoj dění a názory v Praze, o jejím politickém, hospodářském a kulturním životě.

Spolupráce s Londýnem se bude rozvíjet v oblasti finanční, hospodářské a sociální politiky. Specifickou oblastí, kde by mohly britské zkušenosti výrazně pomoci a kde na tom má britská administrativa zájem, je politika národnostních menšin.

VI.6
Paříž

Velmi intenzivně a důrazně by se měla otevřít staronová kapitola pražského evropanství v podobě styků a vazby s Paříží. Role Francie v evropské integraci je neodiskutovatelná. 

Česko-francouzská spolupráce dosud nebyla dostatečně intenzivní. Praha, město s tradicí intenzivních předválečných vztahů s Paříží, s francouzskými gymnázii, s francouzským institutem, který svým významem přesahuje hranice Prahy, může nejen napomoci zlepšit dosavadní česko-francouzské vztahy, ale může nabídnout mnoho atraktivního pro celou Francii. Ve Francii má Praha dobré jméno a zvuk. Oblasti možné spolupráce jsou rozsáhlé: telekomunikace, doprava, urbanismus, architektura, územní plánování, ekologie, umění, průmyslová restrukturalizace, ale také administrativa a státní správa. Právě svým správním, krajinotvorným a plánovitým přístupem jsou Francouzi blíže naší tradici, než některé jiné země. Obdobně lze hovořit o jejich přístupu k rozvoji měst, bydlení a urbanismu.

Paříž může díky svému enormním vlivu na francouzskou politiku a tudíž i politiku evropskou, nabídnout pomoc ve prospěch integračních snah Prahy a České republiky. Praha bude vyvíjet úsilí směřující k tomu, aby byla pro Paříž kvalitním partnerem. 

VI.7
Brusel

Brusel se stal jedním z nejdůležitějších měst Evropy, díky tomu, že je sídlem institucí Evropské unie. Pro Prahu je důležité mít s Bruselem aktivní a pravidelný kontakt. Dosavadní spolupráce byla spíše náhodná než systematická. Praha proto bude usilovat o vybudování  solidní báze v oblasti společných aktivit.

Brusel je městem, které má s Prahou mnoho společného: je hlavním městem země, která má přibližně stejný počet obyvatel jako Česká republika, samotný Brusel má obdobný počet obyvatel jako Praha, podobné průmyslové zázemí, analogické problémy, týkající se územního plánování, restrukturalizace průmyslových zón, sociálně slabších etnických menšin a jiné. Obě města jsou si blízká i z kulturního hlediska. Praha proto naváže odbornou spolupráci v  oblastech jako je životní prostředí, doprava, školství, kultura a jiných, kde bude tato kooperace přínosná pro obě strany. 

Spolupráci s Bruselem bude možné kvalitativně i kvantitativně zlepšit i poté, co Praha otevře své vlastní zastoupení v Bruselu.

VI.7.1
Lucemburk

Město Lucemburk má jednu z nejvyšších koncentrací bankovních a finančních institucí na světě, vysoký hrubý domácí produkt, prakticky nulovou inflaci a téměř neexistující nezaměstnanost. Lucemburk se vyznačuje také bohatou kulturní tradicí, ve které je za otce vlasti pokládán Jan Lucemburský, otec Karla IV. Partnerské vztahy s Lucemburkem existují již velice dlouho právě díky této historicko-kulturní afinitě. 

Lucemburk stojí o spolupráci s Prahou a to nejen v kulturní oblasti, ale též v oblasti samosprávy, bankovnictví, investic a životního prostředí. Realizace spolupráce s Lucemburkem bude pro Prahu přínosná.

VI.8
Lisabon - Barcelona

Iberijští partneři byli ke spolupráci navrženi nejen pro možnost výměny zkušeností a spolupráce v moderních odvětvích průmyslu, ale i z důvodu překonání nedůvěry středomořských zemí ke vstupu České republiky do Evropské unie. Nabízí se tak i možnost širší hospodářské spolupráce a kulturní prezentace.

VI.9
Jeruzalém

Praha má tradičně velice dobré vztahy s Izraelem. I když prakticky neexistuje přímá spolupráce ve specifických oblastech na úřední úrovni, jsou vztahy mezi oběma městy pravidelné.

Jeruzalém je historické město s cennými architektonickými a jinými památkami. Jedná se o průsečík několika kultur, jejichž protínání je zajímavým momentem sbližování různých národů a národních identit. Toto spojuje Jeruzalém s Prahou.

VI.10
Chicago - Phoenix - Washington D.C.

Ve Spojených státech amerických je soustředěn kapitál, know-how budoucnosti a pravděpodobně i model společnosti příštího tisíciletí. Praha má šanci na základě spolupráce s městy v USA přejmout jejich modely řešení problémů a upravit je podle svých potřeb. Návštěvy primátora hlavního města Prahy v USA na prestižních akcích dávají Praze možnost se prezentovat na nejvyšší mezinárodní úrovni. Dobrý image Prahy v USA zaručuje nejenom širší povědomí o Praze mezi americkými institucemi, ať již veřejných nebo soukromých, ale je též předpokladem pro investice a příliv amerického kapitálu. 

Stávající spolupráce a styky se budou rozšiřovat a strukturovat, aby se staly pravidelnými a zajímavými pro obě strany. Praha může USA nabídnout svou kulturu, architektonické památky, vůli hostit americké instituce a své úsilí, aby americký kapitál měl v Praze dobré podmínky pro investice.

VI.11
Kyoto, 
Japonsko

Praha má smlouvu o partnerství s městem Kyoto. Tato smlouva je zaměřena hlavně na spolupráci v oblasti kultury a mírových snah. Vzhledem ke specifice Japonska je pro hlavní město Prahu přínosné navázat spolupráci též s dalšími ekonomicky silnými městy, ve kterých je koncentrován japonský kapitál a nejdůležitější japonské společnosti (průmysl, finance, bankovnictví). Spolupráce s japonskými městy dá hlavnímu městu Praze i možnost výměny zkušeností v oblasti  životního prostředí, dopravy a problémů města budoucnosti. 

VII. 
Závěr

Jednoznačně proevropskou politiku Prahy je účelné doplňovat rozvojem vztahů s dalšími světovými městy, zejména politickými, průmyslovými, obchodními a kulturními centry. Tato mezinárodní spolupráce musí být strukturovaná, aktivní a profesionální. 

Strukturovanost
	Spolupráce se realizuje podle směrů schválených radou Zastupitelstva hlavního města Prahy a na základě jasně určené vnitřní magistrátní organizace. 

Aktivita
	Na základě své Koncepce zahraniční politiky bude Praha iniciovat kontakty, neomezí se pouze na reaktivní chování. 

Profesionalita
	Vstupovat jménem hlavního města Prahy do zahraničních vztahů je možno po dosažení přiměřených jazykových a věcných znalostí. Důsledné a kontinuální vzdělávání, i formou zahraničních studijních stáží, je jednou ze základních metod dosažení tohoto cíle.

Příloha č.1
I.
Informace
 o institucích Evropské unie

Za hlavní instituce, které vytvářejí politiku Evropské unie lze považovat Evropskou radu, Evropskou komisi a Evropský parlament.

Evropská rada reprezentuje přímo členské státy Evropské unie a spolu s Evropskou komisí představuje výkonný orgán Evropské unie; rovněž je nadána zákonodárnou iniciativou. Skládá se vždy z jednoho zástupce členského státu na ministerské úrovni. V předsednictví se střídají vždy po šesti měsících všechny členské státy v předem daném pořadí. Z důvodu zachování kontinuity politiky Evropské rady vznikl neformální útvar “trojka”, sestávající z ministrů zahraničí právě předsedajícího státu, státu v předsednictví předcházejícího a následujícího státu. Každá země se tak podílí na určování politiky po dobu 18 měsíců, ovšem předsednictví je vždy dominantní. Profesionální zázemí Evropské rady tvoří tzv. COREPER (Výbor stálých zástupců - tvořen velvyslanci) a Generální sekretariát. 

Vedle Evropské rady je Evropská komise druhým důležitým orgánem evropské exekutivy. Evropská komise je garantem provádění základních smluv Evropské unie, jakož i následných právních aktů (nařízení, směrnice a rozhodnutí). Jako iniciativní orgán se také podílí na legislativním procesu Evropské unie. V oblasti specifických politik má přímou rozhodovací pravomoc. Rovněž je správcem rozpočtu Evropské unie a v neposlední řadě dohlíží na dodržování právního systému Evropské unie spolu s Evropským soudním dvorem. 

Komise se skládá z 20 komisařů (včetně presidenta Komise) jmenovaných na 5 let, přičemž každý stát může v závislosti na své velikosti jmenovat 1 až 2 členy, kteří jsou následně schvalováni Evropským Parlamentem. Komisaři nesmí hájit zájmy nikoho ze členských států, které je delegovaly. Každý komisař je zodpovědný za určitou oblast nebo několik oblastí politiky Evropské unie. Administrativní aparát komise tvoří vedle kabinetu každého komisaře 36 oddělení (především generální ředitelství, Statistický úřad, tlumočnický a překladatelský servis a právní služba). 

Evropský Parlament je zastupitelským orgánem přímo voleným občany členských států na období 5-ti let. V současné době je tvořen 626 poslanci, kteří vedle plenárních schůzí zasedají ve 20 stálých výborech. Poslanci se nesdružují na bázi národní, nýbrž v panevropských politických frakcích, jichž je nyní osm a nejsilnější je Evropská lidová strana a Strana evropských socialistů. Z řad členů Parlamentu je voleno předsednictvo, skládající se z předsedy a 14 místopředsedů. Na rozdíl od národních parlamentů má Evropský parlament omezené legislativní pravomoci, které jsou však při každé institucionální změně posilovány. V současnosti však legislativa přijímaná Evropským parlamentem tvoří cca 60% legislativy jinak přijímané národními parlamenty. Významnou je pravomoc kontrolní, kdy může donutit Komisi k rezignaci vyslovením nedůvěry. 

Vedle zmíněných tří základních institucí Evropské unie existuje také Výbor regionů, který byl ustanoven na základě Maastrichtské smlouvy a zahájil svou činnost v roce 1994 jako poradní fórum zástupců místních samospráv. Cílem této instituce je umožnit zástupcům místních samospráv se vyjádřit k opatřením, které se jich budou bezprostředně dotýkat (Komise a Evropská rada jsou povinny konzultovat s Výborem např. záležitosti ekonomické a sociální soudržnosti, zdravotnictví, kultury, dopravy, telekomunikací či infrastruktury). Důvodem jeho zřízení byla skutečnost, že zástupci místních samospráv před vytvořením Výboru regionů neměli možnost se oficiálně k přijímané legislativě vyjádřit, ačkoliv v reálném životě za provedení této legislativy mnohdy zodpovídali. Výbor se skládá z 222 členů jmenovaných Evropskou radou jednomyslně na 4 roky z řad volených představitelů místních samospráv členských zemí Evropské unie.

Výbor se dále člení na sedm odborných komisí - regionální politika a strukturální fondy, zemědělství a venkov, doprava, územní plánování a urbanistika, sociální politika, zaměstnanost a podpora podnikání, vzdělávání a lidská práva.

Kromě uvedených nejdůležitějších oficiálních institucí Evropské unie při těchto institucích operuje nepřeberné množství organizací, které reprezentují různé profesní či lokální zájmy (celkem cca 1500).

V současné době probíhá příprava reformy institucí Evropské unie, která mimo jiné reaguje na proces rozšíření Evropské unie. Lze tedy počítat, že Česká republika a tím i hlavní město Praha se jistě nebude zapojovat do práce institucí Evropské unie v té podobě, v jaké existují dnes. Tyto změny pravděpodobně budou poměrně zásadní a budou mít hlavně technický charakter. Dá se například očekávat stanovení například maximálního počtu členů (např. Evropský parlament by neměl mít víc než 700 členů a Výbor regionů více než 300 členů) a stanovení nových mechanismů pro hlasování v Evropské radě kvalifikovanou většinou pro zachování rovnováhy mezi “velkými” a “malými” státy, respektive posílení pozic “velkých” států. 

II.
Podmínky pro přijetí do Evropské unie

Podmínkou pro přistoupení nových kandidátských zemí do Evropské unie je naplnění doporučení, které v roce 1993 přijala Evropská rada na svém zasedání v Kodani. Od kandidátské země se vyžaduje, aby: 

•	dosáhla stability institucí zaručujících demokracii, zákonnost, zajištění lidských práv a respektování a ochrany menšin,
•	měla fungující tržní hospodářství a byla schopna odolávat konkurenčním tlakům a tržním silám v rámci Unie,
•	byla schopna převzít závazky vyplývající z členství, včetně plnění cílů politické, hospodářské a měnové unie.”

Souhrn současného i potenciálního evropského práva a závazků vyplývajících ze systému Evropské unie, které by kandidátské země měly přejmout ve všech oblastech se nazývá “acquis communautaire” (v současnosti obsahuje asi 80.000 stran textu), který bude základním kritériem přijetí do Evropské unie. 

Pro naplnění všech těchto podmínek Evropská unie připravila tzv. Přístupové partnerství (Accesion Partnership), jenž stanovuje pro jednotlivé kandidátské země priority při přijímání “acquis” a formy pomoci k jejich dosažení. Zrcadlovým dokumentem je ze strany České republiky “Národní program pro přípravu České republiky na členství v Evropské unii pro období 2000 - 2002”. Všechny tyto dokumenty jsou značně flexibilní a neobsahují přesné určení data přistoupení České republiky k Evropské unii. Jako referenční nezávazný termín byl stanoven rok 2003 - je tedy možné pracovat pouze z odhadem v řádu let, kdy k tomuto přistoupení dojde. 

Smlouvy uzavřené hlavním městem Prahou po roce 1989

	Německo			
1.		Hamburk	Smlouva o partnerských vztazích (19.4.1990)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
2.		Frankfurt nad Mohanem	Smlouva o partnerských vztazích (11.5.1990)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
3.		Norimberk	Smlouva o partnerských vztazích (3.9.1990)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
4.		Berlín	Společné prohlášení (10.6.1995)
Rámcová dohoda o spolupráci (5.12.1996)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
	Rusko			
5.	Sankt Petěrburg	Deklarace o ustanovení přátelských vztahů (15.10.1991)
Dohoda mezi městy Prahou a Sankt Petěrburgem (30.10.1992)
Prováděcí protokol k Dohodě (30.10.1992) 	Platnost Prováděcího protokolu k Dohodě omezena do 31.12.1993.
Smlouva samotná je účinná, pouze delší dobu nebyla naplňována.	
6.	Moskva	Společné prohlášení (23.3.1995)
Dohoda o přátelských vztazích a spolupráci mezi hl.m.Prahou a městem Moskvou (1.6.2000)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
	Španělsko			
7.	Barcelona	Dohoda mezi Prahou a Barcelonou (19.9.1991)	Smlouva je účinná, není naplňována.	
8.	Madrid	Dohoda o výměně mládežnických sportovních družstev mezi Prahou a Madridem (červen 1997)	Smlouva ad hoc - budou navázány širší a intenzivnější vztahy mezi městy.	
	Japonsko			
9.	Kjoto	Prohlášení o partnerských vztazích (15.4.1996)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
	USA			
10.	Chicago	Prohlášení o navázání vztahu sesterských měst (19.6.1990)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
11.	Phoenix	Smlouva hlavních měst (1992)	Smlouva je účinná a je naplňována.	
	Turecko			
12.	Ankara	Prohlášení o kulturní a městské spolupráci (13.5.1992) 	Platnost smlouvy byla omezena do 31. 12. 1993, bude třeba zvážit navázání dalších vztahů. 	
	Izrael			
13.	Jeruzalém	Protokol o kulturní výměně (16.3.1994)	Smlouva ad hoc k uskutečnění Pražského kulturního týdne v Jeruzalému (1994) a Jeruzalémského kulturního týdne v Praze (1995) - vztahy jsou jinak aktivní i bez smluvního podkladu.	
				
14.	Ramat-Gan	Protokol o návštěvě starosty Ramat-Gan v Praze a o navázání spolupráce (6.3.1990)	K návaznému uzavření dohody o partnerských vztazích nedošlo - spolupráce neexistuje a o její navázání není zájem.	
	Francie			
15.	Paříž	Společné prohlášení o spolupráci v určitých oblastech (3.12.1997)

	Smlouva je účinná a je naplňována - k oživení kontaktů mezi oběmi městy došlo v roce 1999.	

				
Poznámka :

Města, s nimiž hlavní město Praha udržuje aktivní vztahy, nepodložené smluvně :

Velká Británie: 	Birmingham

Rakousko: 	Vídeň

Maďarsko: 	Budapešť

Slovensko: 	Bratislava

Lotyšsko: 	Riga

Litva: 	Vilnius

Izrael: 	Jeruzalém