Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 0962 ze dne 24.6.2003

Pravidla o poskytování a rozúčtování plnění nezbytných při užívání bytových a nebytových jednotek.

Preambule 

Rada hlavního města Prahy se usnesla podle § 68 odst. 3 zákona č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, vydat Pravidla o poskytování a rozúčtování plnění nezbytných při užívání bytových a nebytových jednotek (dále jen „pravidla“).
Tato pravidla se vztahují na objekty, které jsou ve vlastnictví hlavního města Prahy, v přímé správě Magistrátu hlavního města Prahy. Tato pravidla jsou vydávána rovněž  v souladu se zákonem č. 40/1964 Sb., Občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů, v souladu se zákonem č. 406/2000 Sb.,  o hospodaření energií, a s jeho prováděcími vyhláškami, především s vyhláškou č. 152/2001 Sb., kterou se stanoví pravidla pro vytápění a dodávku teplé užitkové vody, měrné ukazatele spotřeby tepla pro vytápění a pro přípravu teplé užitkové vody a požadavky na vybavení vnitřních tepelných zařízení budov přístroji regulujícími dodávku tepelné energie konečným spotřebitelům, s vyhláškou č. 291/2001 Sb., kterou se stanoví podrobnosti účinnosti užití energie při spotřebě tepla v budovách, se zákonem č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů, s jeho prováděcími vyhláškami, především s vyhláškou č. 224/2001 Sb., kterou se stanoví pravidla pro rozdělení nákladů za dodávku tepelné energie na jednotlivá odběrná místa, s vyhláškou č. 372/2001 Sb., kterou se stanoví pravidla pro rozúčtování nákladů na tepelnou energii na vytápění a nákladů na poskytování teplé užitkové vody mezi konečné spotřebitele,  s vyhláškou č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb.,                       o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech  a kanalizacích), a s vyhláškou č. 20/2002 Sb. hl. m. Prahy, kterou se stanoví poplatek za komunální odpad. 

Čl. I.	
Obecná část

(1) Nájemce bytové a nebytové jednotky (dále jen „jednotka“) a osoby s ním  jednotku užívající mají vedle práva užívat  jednotku i právo užívat společné prostory a zařízení domu, jakož i požívat plnění, jejichž poskytování je s užíváním  jednotky,  případně domu, spojeno.
(2) Nájemce je povinen užívat  jednotku, společné prostory a zařízení domu řádně a též řádně požívat plnění, jejichž poskytování je spojeno s užíváním  jednotky, případně domu.
(3) Nájemce  jednotky  je povinen při výkonu svých práv dbát, aby v domě bylo vytvořeno prostředí zajišťující ostatním nájemcům výkon jejich práv.
(4) Nájemce je povinen bez zbytečného odkladu pronajímateli oznámit potřebu oprav v jednotce  a umožnit jejich provedení (týká se rovněž měřící a regulační techniky tepla, teplé a studené vody). Pokud tak neučiní, odpovídá za škodu, která nesplněním této povinnosti vznikla.
(5) Nájemce je povinen drobné opravy a běžnou údržbu  jednotky provádět sám. Pokud tak činit nebude, má pronajímatel právo po předchozím upozornění provést tuto činnost na náklady nájemce.
(6) Nájemce je povinen odstranit závady a poškození, které v domě způsobil sám, nebo které způsobili ti, co s ním  jednotku užívají. Nestane-li se tak, má pronajímatel právo  po předchozím upozornění nájemce závady a poškození odstranit a požadovat od nájemce náhradu.
(7) Nájemce nesmí provádět stavební úpravy, ani jinou podstatnou změnu v jednotce, bez písemného souhlasu pronajímatele, a to ani na svůj náklad.
(8) Nájemce  jednotky je povinen po předchozí výzvě umožnit pronajímateli, aby provedl instalaci a údržbu zařízení pro měření a regulaci tepla, teplé a studené vody, jakožto i odpočet naměřených hodnot. Stejně je povinen umožnit přístup k dalším technickým zařízením, pokud jsou součástí  jednotky a patří pronajímateli.  
(9) V případě, že nájemce  jednotky poškodí měřící a regulační techniku umístěnou v jednotce, pronajímatel provede opravu či výměnu na náklady nájemce  jednotky.
(10) Nezaplatí-li nájemce nájemné nebo úhradu za plnění poskytované s užíváním  jednotky do pěti dnů po její splatnosti, je povinen zaplatit pronajímateli poplatek z prodlení v souladu s právními předpisy.

Čl. II.	
Plnění spojené s užíváním  jednotky v zúčtovací jednotce - obecně

Zúčtovací jednotka je dům či blok, na který je dodavatelem fakturovaný celkový náklad za jednotlivá plnění spojená s užíváním jednotek. Plněním se obecně rozumí dodávka tepla, teplé užitkové vody (dále jen „TUV“), studené vody (dále jen „SV“) a ostatních služeb.

Čl. III. 
Vytápění

(1) Topné  období je stanoveno každoročně od 1. 9. do 31. 5. s tím, že dodávka tepla se zahájí v topném období, když průměrná denní teplota ve dvou po sobě následujících dnech klesne pod 13 °C a nelze očekávat zvýšení této teploty. Přerušení nebo ukončení topného období nastane tehdy, pokud průměrná teplota ve dvou po sobě následujících dnech vystoupí nad 13 °C a nepředpokládá se pokles této teploty.
(2) V průběhu topného období je zaručeno vytápění na 18 °C až 23 °C podle charakteru a polohy místnosti v domě (měřeno uprostřed místnosti ve výši 1 m nad podlahou), a to v době od 6.00 do 22.00 hod. V noční době od 22.00 do 6.00 hod.  je prováděn noční útlum na 18 °C. 
(3) Z důvodu tepelné stability domu není přípustné vytápět v průběhu topného období  jednotky na teplotu nižší než 17 °C. Plnění do výše této teploty je nájemce  jednotky povinen strpět a náklady s tím spojené uhradit, a to u obsazené jednotky takto :
a)	nejnižší vyúčtovaný celkový náklad na vytápění na 1 m2 u jednotky, na kterou je uzavřena nájemní smlouva, je minimálně  ve výši průměrného celkového nákladu na 1m2 započitatelné podlahové plochy zúčtovací jednotky vynásobený koeficientem 0,75,
b)	nejvyšší vyúčtovaný celkový náklad na vytápění na 1 m2 u jednotky by měl být ve výši 1,4 násobku průměrného nákladu na 1 m2 započitatelné podlahové plochy zúčtovací jednotky; pokud je celkový náklad vyšší, má nájemce jednotky právo  požadovat od osoby pověřené pronajímatelem ke správě předmětných nemovitostí (dále jen „správce“) analýzou prokázanou správnost vyúčtovaných nákladů na vytápění.  
(4) Celkové náklady na teplo pro vytápění za zúčtovací jednotku jsou rozděleny na dvě složky, a to 50 % na základní složku a 50 % na složku spotřební. Náklady na vytápění obsažené:
         a) ve složce základní jsou rozúčtovány v poměru   velikosti započitatelných ploch        jednotlivých  jednotek,
  b)  ve složce spotřební jsou rozúčtovány: 
1.  v případě, že jsou instalovány indikátory rozdělování topných nákladů (dále jen        „IRTN“), 
v poměru velikosti korigovaných údajů na IRTN, který je umístěn na topném tělese v jednotce; údaj na IRTN je korigován příslušnými koeficienty, mimo jiné především velikostí tělesa,  polohou místnosti (pokud již svou konstrukcí tyto atributy nezohledňuje) a  výpočtovou metodou, a to z důvodu, aby spotřební složka nákladů byla rozúčtována  se zohledněním rozdílné náročnosti vytápěných místností a dodávkou tepelné energie nejen z topných  těles, ale i ze stoupaček, a vnitřní konstrukcí domu, aby vyúčtování respektovalo dosahovanou tepelnou pohodu v jednotkách podle užití nájemcem; pravidelné odečty jsou prováděny jednou ročně správcem pověřenou firmou; způsob provádění odečtů je definován v článku VII odst.(3) těchto pravidel,
2. v případě, že jsou instalovány  kalorimetry na vstupu do jednotek, v poměru korigovaných náměrů těchto kalorimetrů,
3. v případě, že nejsou instalovány IRTN nebo kalorimetry, v poměru velikosti započitatelných ploch jednotlivých  jednotek.		
(5) Při změně nájemce  jednotky v průběhu roku budou náklady na vytápění mezi dřívějšího a nového nájemce  jednotky  rozúčtovány následovně:
a) základní složka vytápění, v případě, že nejsou instalovány IRTN, tak i spotřební složka, se rozdělí v procentuálním podílu podle  počtu měsíců,  ve kterých je jednotka užívána v zúčtovacím období, s ohledem na klimatickou náročnost v jednotlivých měsících, a to takto: 

Měsíc	%	měsíc	%	měsíc	%	měsíc	%	
Leden	19	Duben 	9	Červenec	0	Říjen	8	
Únor	16	Květen	2	Srpen	0	Listopad 	14	
Březen	14	Červen	0	Září	1	Prosinec	17	
		.

b) spotřební složka vytápění podle korigovaných náměrů příslušných měřičů připadajících na jednotlivé uživatele; za tímto účelem se při změně nájemce provádí mimořádný odečet měřidel; pokud to není technicky možné (u odpařovacích IRTN), se roční náměr rozdělí podle  počtu měsíců,  ve kterých je jednotka užívána, s ohledem na klimatickou náročnost v jednotlivých měsících podle tabulky u písmene a). 
(6) Po dobu neobsazené  jednotky  hradí náklady spojené s jejím vytápěním vlastník domu. Nejnižší přípustné náklady na vytápění na 1 m2 jsou ve výši průměrného celkového nákladu na 1 m2 započitatelné podlahové plochy zúčtovací jednotky vynásobeného koeficientem 0,60. 
(7)  V případě  odpojené jednotky  od   topné soustavy v domě hradí její nájemce základní složku nákladů na vytápění.
(8) V případě, že nájemce  jednotky neumožní instalaci IRTN nebo odečet údajů na IRTN nebo IRTN poškodí, bude mu vyúčtovaný náklad ve výši průměrného nákladu spotřební složky v ostatních měřených jednotkách zvýšený koeficientem 1,6 jako navýšení nákladů pro jednotku. Výpočet bude proveden podle vzorce uvedeného ve zvláštním právním předpisu). V účtu spotřebitele bude poznámka „neměřený odběr“. 
(9) V případě neumožněného odečtu bude počítána průměrná spotřeba a z ní vyplývající náklad spotřební složky (bez navýšení) jako zálohové vyúčtování pro následná zúčtovací období.  Navýšení zúčtovatelné není. V případě, že v následujícím roce bude odečet nižší, bude zanesen do vyúčtování nulový náklad  spotřební složky (tj. nebudou vraceny nevyčerpané – předplacené – náklady a budou převedeny do dalšího vyúčtovacího období jako záloha).
(10) V případě , že v zúčtovací jednotce jsou  bytové a nebytové jednotky osazeny bytovými předávacími stanicemi a na patách jednotlivých bytových a nebytových jednotek jsou instalovány kalorimetry pro registraci tepla dodaného do každé jednotky, rozúčtování nákladů je provedeno následně:
a)	teplo pro vytápění a ohřev TUV v jednotce je vyúčtováno dohromady, a to
celkové náklady na teplo pro zúčtovací jednotku je na patě rozděleno 
-	na základní složku ve výši 40 % z celkových nákladů, která je vyúčtována mezi jednotlivé jednotky v poměru jejich započitatelné podlahové plochy
-	 spotřební složku  ve výši 60 % z celkových nákladů, která je vyúčtována mezi jednotky v poměru náměrů na kalorimetrech.
b) vodné a stočné za TUV společně s vodným a stočným za studenou vodu je vyúčtováno  v poměru náměrů na poměrovém měřiči studené vody instalovaném na vstupu do bytové či nebytové jednotky. 
(11) V případě poruchy IRTN či kalorimetru bude spotřební složka tepla za dobu poruchy stanovena podle údajů dvou z klimatického hlediska srovnatelných zúčtovacích období. Není-li srovnatelné období, bude pro stanovení spotřební složky tepla použita průměrná hodnota spotřební složky nákladů připadající na 1 m2 v zúčtovací jednotce. 

Čl. IV.
Teplá užitková voda

(1)  TUV je dodávaná celoročně v době od 6.00 do 22.00 hod. tak, aby měla na výstupu u spotřebitele teplotu 45 °C až 60 °C s možnou výjimkou během odběrných špiček v objektu.
(2) Náklady na TUV jsou rozděleny na:
	a) náklady na teplo pro ohřev TUV,
	b) vodné a stočné za TUV.
(3) Celkové náklady na teplo pro ohřev TUV za zúčtovací jednotku jsou rozděleny na dvě složky, a to 30% základní složku nákladů a 70% spotřební složku nákladů:
a)	základní složka nákladů je rozúčtována v poměru podlahových ploch bytů; u nebytové jednotky  je podlahová plocha přepočtena koeficientem, který je stanoven odborným posouzením správce podle rozsahu odběru a způsobu užití TUV, a je uvedena v nájemní smlouvě (nebo v evidenčním listu na jednotku),
b)	spotřební složka nákladů je rozúčtována v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém vodoměru pro TUV v jednotce.
(4) Celkové náklady za vodné a stočné za TUV za zúčtovací jednotku jsou rozděleny v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém vodoměru pro TUV v jednotce. Pravidelné odečty jsou prováděny jednou ročně správcem pověřenou firmou. Způsob provedení odečtů je definován v článku VII odst.(3) těchto pravidel,
(5) V případě, že  poměrové vodoměry v jednotkách na TUV nejsou instalovány, jsou spotřební složka na teplo pro ohřev TUV a celkový náklad za vodné a stočné  za TUV rozúčtovány v poměru počtu osob hlášených u správce (směrných čísel spotřeby vody) s ohledem na délku  užívání jednotky v zúčtovacím období. 
(6) Při změně nájemce  jednotky v průběhu roku budou náklady na TUV mezi dřívějšího a nového nájemce  jednotky rozúčtovány následovně:
a) 	základní složka nákladů tepla pro přípravu TUV podle dnů trvání nájmu v kalendářním roce,
b) 	spotřební složka nákladů tepla pro přípravu  TUV v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém vodoměru TUV,
c) 	náklady za vodné a stočné za TUV  v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém vodoměru TUV, za tímto účelem se při změně nájemce provádí mimořádný odečet měřidel,
      d) pokud nejsou vodoměry na TUV instalovány, pak spotřební složka nákladů pro TUV            uvedená u písmene b) a  náklad za vodné a stočné za TUV uvedený u písmene c)            budou rozúčtovány podle počtu osob s ohledem na délku  trvání nájmu v zúčtovacím            období.
(7) Pokud fakturovaná spotřeba od dodavatele TUV na zúčtovací jednotku bude o 20 % a více vyšší nežli je součet náměrů bytových vodoměrů, správce před rozúčtováním nákladů v zúčtovací jednotce musí nalézt  příčinu, případně provede reklamaci měření a fakturace u dodavatele TUV. Pokud reklamace bude neúčinná nebo nebude příčina nalezena,  bude náklad nad 20 % rozdílu vyúčtován  v poměru podlahových ploch jednotek, a to jak spotřební složky tepla pro ohřev TUV, tak celkových nákladů vodného a stočného za TUV.
(8) V případě, že nájemce  jednotky zjistí nefunkčnost poměrového měřiče TUV, je povinen toto zjištění bezprostředně ohlásit správci, který zjedná nápravu. Za období nefunkčnosti měřiče budou nájemci  jednotky vyúčtovány spotřební složky za TUV v alikvotní částce odpovídající průměrným nákladům vztažených na 1 m2 u měřených  jednotek vztažených na počet dnů nefunkčnosti měřiče. 
(9) V případě, že nájemce  jednotky má pochybnosti o správné funkčnosti poměrového měřidla na TUV, může písemně požádat správce  o jeho přezkoušení. Pokud se prokáže nesprávná funkčnost měřidla, náklady s přezkoušením hradí pronajímatel a rozúčtování spotřebních složek nákladů za TUV bude provedeno podle směrného čísla spotřeby vody a počtu osob užívajících jednotku. Pokud však se však prokáže správná funkčnost poměrového měřidla, náklady spojené s přezkoušením hradí nájemce  jednotky a vyúčtování spotřebních složek za TUV je provedeno podle údajů poměrového  měřiče v jednotce.
(10)  V případě  odpojené  jednotky od centrální dodávky TUV v domě hradí nájemce  základní složku nákladů na ohřev TUV, a to u bytů podle podlahové plochy bytu a u nebytového prostoru podle podlahové plochy přepočtené koeficientem, který je stanoven odborným posouzením správce podle původního rozsahu odběru a způsobu užití TUV před odpojením.   
(11) V případě, že nájemce jednotky neumožní instalaci nebo odečet údajů na poměrovém měřiči TUV nebo mu bude prokázána  neoprávněná manipulace   s poměrovým měřičem (například porušení plomby apod.), bude mu vyúčtován náklad ve výši trojnásobku průměrného nákladu spotřební složky tepla pro ohřev TUV a trojnásobku celkových nákladů na vodné a stočné za TUV v ostatních měřených  jednotkách vztažený na  podlahovou plochu bytu či přepočtené podlahové plochy nebytového prostoru,  jako navýšení nákladů. Výpočet bude proveden podle vzorce uvedeného ve zvláštním právním předpisu1). V účtu spotřebitele bude poznámka „neměřený odběr“. 
(12) V případě neumožněného odečtu bude počítán průměrný náklad spotřební složky tepla pro ohřev TUV a průměrný náklad vodného a stočného za TUV (bez navýšení) jako zálohové vyúčtování pro následné zúčtovací období. Navýšení zúčtovatelné není. (Vyúčtování zálohově placené spotřební složky ovlivní vyúčtování následného roku – při změně nájemců se podílí nový nájemce).
(13) Úřední ověření  poměrových vodoměrů na TUV v jednotkách je stanoveno zvláštním právním předpisem2) po 4 letech. Náklady spojené s  tímto ověřením případně výměnou vodoměru budou nájemcům  jednotek vyúčtovány v nájemném ve formě odpisové hodnoty zařizovacího předmětu. Instalované vodoměry musí být v celé zúčtovací jednotce shodných technických parametrů a instalace musí být provedena v souladu s ČSN 25 78 01. 

Čl. V.
 Studená voda – vodné a stočné

(1) Náklady za vodné a stočné za SV za zúčtovací jednotku, kde jsou instalovány poměrové vodoměry v jednotkách, budou rozúčtovány v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém vodoměru pro SV. Pravidelné odečty jsou prováděny jednou ročně správcem pověřenou firmou. Způsob provedení odečtů je definován v článku VII odst.(3) těchto pravidel,
(2) Při změně nájemce  jednotky v průběhu roku budou náklady na SV mezi dřívějšího a nového nájemce  jednotky rozúčtovány  v poměru náměrových dílků (m3) na poměrovém  vodoměru SV v jednotce. Za tímto účelem se při změně nájemce provádí mimořádný odečet měřidel.
(3) V případě, že nájemce  jednotky zjistí nefunkčnost poměrového měřiče SV, je povinen toto zjištění bezprostředně ohlásit správci, který zjedná nápravu. Za období nefunkčnosti poměrového měřiče bude nájemci  jednotky vyúčtován náklad za SV v alikvotní částce odpovídající průměrným nákladům u měřených  jednotek vztažených na počet osob a dnů nefunkčnosti měřiče.  
(4) V případě, že nájemce  jednotky má pochybnosti o správné funkčnosti poměrového měřidla na SV, může písemně požádat správce o jeho přezkoušení. Pokud se prokáže nesprávná funkčnost měřidla, náklady s přezkoušením hradí pronajímatel a rozúčtování nákladů za SV bude provedeno podle odstavce 3 tohoto článku. Pokud však se však prokáže správná funkčnost poměrového měřidla, náklady spojené s přezkoušením hradí nájemce  jednotky a vyúčtování nákladů za SV je provedeno podle údajů poměrového měřiče.
(5) V případě, že nájemce  jednotky neumožní odečet údajů na poměrovém měřiči SV, bude mu zálohově zúčtována spotřeba ve výši průměrného nákladu měřených  jednotek vztažená na osobu v zúčtovací jednotce, a to podle počtu osob evidovaných v jednotce u správce  domu, případně s užitím směrných čísel podle zvláštního právního předpisu3) .V účtu nájemce jednotky bude poznámka „průměr”. Vyúčtování bude provedeno v následném zúčtovacím období. Pokud však i tehdy neumožní odečet, bude mu vyúčtovaný trojnásobek nákladu ve výši průměrného nákladu na osobu v zúčtovací jednotce v měřených  jednotkách. V účtu  nájemce jednotky  bude poznámka „neměřený odběr”. 
(6) Pokud bude prokázána neoprávněná manipulace s  poměrovým měřičem (například porušení plomby apod.), bude nájemci vyúčtován trojnásobek nákladu ve výši průměrného nákladu na osobu v zúčtovací jednotce v měřených jednotkách. V účtu spotřebitele bude poznámka „neměřený odběr”.
(7) Pokud fakturovaná spotřeba od dodavatele vody na zúčtovací jednotku bude o 20 % a více vyšší, nežli je součet náměrů bytových vodoměrů, správce před rozúčtováním nákladů v zúčtovací jednotce musí nalézt  příčinu, případně provede reklamaci měření a fakturace u dodavatele vody. Pokud reklamace bude neúčinná nebo nebude příčina nalezena,  náklad převyšující 20% rozdíl bude vyúčtován   podle počtu osob.
(8) Úřední ověření vodoměrů na SV je stanoveno zvláštním právním předpisem2)  po 6 letech. Náklady spojené s tímto ověřením případně výměnou  poměrového vodoměru v jednotce budou nájemcům  jednotek vyúčtovány v nájemném ve formě odpisové hodnoty zařizovacího předmětu. Instalované poměrové  vodoměry musí být v zúčtovací jednotce shodných technických parametrů a instalované v souladu s ČSN 25 78 01. 
(9) V zúčtovací jednotce, kde nejsou osazeny  poměrové vodoměry na SV v jednotkách, budou  rozúčtovány náklady  na vodné a stočné podle počtu osob evidovaných u správce domu s užitím směrných čísel podle zvláštního právního předpisu3). 

Čl. VI.
 Ostatní  služby

(1) Náklady na svoz domovního odpadu (je-li součástí vyúčtování služeb) se rozúčtují ve výši nákladů účtovaných vlastníku objektu, a to podle počtu osob evidovaných u správce a délky odbydleného období. Do nákladů se započítává svoz jak komunálního odpadu, tak i velkého odpadu (přistavění kontejnerů pro dům). U nebytových prostor budou náklady řešeny individuálně nájemní smlouvou. 
(2) Náklady na osvětlení společných prostor a zařízení domu se rozúčtují ve výši nákladů účtovaných majiteli, a to podle počtu evidovaných osob  u správce a délky  nájmu jednotky v zúčtovacím období. Do nákladů se zahrnují náklady na  elektrickou energii, výměny žárovek, opravy schodišťových automatů a osvětlovacích těles apod. Rovněž jsou do těchto nákladů zahrnuty opravy venkovních zvonků a ovládání domovních dveří.
(3) Náklady za provoz výtahu se rozúčtují ve výši nákladů účtovaných vlastníku objektu, a to podle počtu osob evidovaných u správce, a to užívajících jednotky od druhého nadzemního podlaží výše. V případě, že jsou společné prostory v podzemních podlažích dosažitelné výtahem, jsou náklady rozúčtovány všem nájemcům a uživatelům. Do nákladů se zahrnují náklady na elektrickou energii, náklady za servis (paušál), povinné revize a prohlídky, běžné opravy,  údržba výtahu a náklady na vyproštění z výtahu. 
(4) Náklady na úklid společných prostor domu se rozúčtují ve výši nákladů účtovaných vlastníku domu, a to podle počtu osob evidovaných u správce a délky  nájmu v zúčtovacím období. Do nákladů je nájemci zahrnut běžný úklid i mimořádný úklid po znečištění či vyklizení společných prostor od velkoobjemového odpadu nájemců jednotek.

Čl. VII.	
Společná ustanovení

(1) Vyúčtování záloh na plnění spojené s užíváním  jednotky je prováděno jednou za rok a bude vždy za zúčtovací období leden až prosinec, tj. za předchozí kalendářní rok. 

Ve vyúčtování musí být uvedeno:
a)	za zúčtovací jednotku odděleně spotřeba tepelné energie na vytápění, spotřeba tepelné energie na ohřev TUV v GJ a množství vody v m3 spotřebované na poskytování TUV,
b)	za zúčtovací jednotku odděleně jednotkové ceny tepelné energie na vytápění a tepelné energie spotřebované na ohřev TUV v Kč/GJ a vody spotřebované na poskytování TUV v Kč/m3 a poskytování SV v Kč/ m3,
c)	za zúčtovací jednotku celkové náklady v Kč odděleně na tepelnou energii na vytápění a na tepelnou energii spotřebovanou na ohřev TUV a na vodu spotřebovanou na poskytování TUV, podíly základních a spotřebních složek nákladů na tepelnou energii na vytápění a nákladů na tepelnou energii spotřebovanou na ohřev TUV v % a v Kč,
d)	podlahová plocha a započitatelná podlahová plocha zúčtovací jednotky a bytu či nebytového prostoru konečného spotřebitele v m2, v případě poskytování TUV průměrný počet osob užívajících byt či nebytový prostor konečného spotřebitele a za celou zúčtovací jednotku v zúčtovacím období, součet skutečných a přepočtených náměrů instalovaných IRTN či kalorimetrů zúčtovací jednotky a bytu či nebytového prostoru konečného spotřebitele, součet náměrů instalovaných poměrových vodoměrů za zúčtovací jednotku a náměr instalovaného bytového vodoměru (vodoměrů) TUV v bytě či nebytovém prostoru konečného spotřebitele a ve společných prostorách zúčtovací jednotky rozúčtovávaných přímo mezi jednotlivé konečné spotřebitele podle evidence spotřeb v m3,
e)	spotřeba tepelné energie na vytápění za zúčtovací jednotku vyjádřenou v GJ na m2 započitatelné podlahové plochy,
f)	podíly nákladů připadající na konečné spotřebitele s uvedením základních složek, spotřebních složek a celkových nákladů v Kč, a to zvlášť na tepelnou energii na vytápění, na tepelnou energii na ohřev užitkové vody a na vodu spotřebovanou na poskytování TUV,
g)	koeficienty a součinitele použité pro přepočty podlahové plochy nebo započitatelné podlahové plochy konkrétní jednotky a pro přepočty odečtů  IRTN u konečného spotřebitele,
h)	náklad na dodávku SV za fakturační místo a podíly nákladů připadající na konečné spotřebitele, součet náměrů instalovaných poměrových vodoměrů SV za zúčtovací jednotku a náměr instalovaného bytového vodoměru (vodoměrů) SV v jednotce konečného spotřebitele a ve společných prostorách zúčtovací jednotky rozúčtovávaných přímo mezi jednotlivé konečné spotřebitele podle evidence spotřeb v m3, počet osob evidovaných u správce domu za fakturační místo a u konečného spotřebitele,
i)	výše a součty zaplacených záloh konečným spotřebitelem a vyčíslení rozdílu mezi zaplacenými zálohami a náklady připadajícími na konečného spotřebitele,
j)	lhůta a způsob uplatnění reklamací proti vyúčtování konečným spotřebitelem (tato lhůta je 21 dnů),
k)	způsob finančního vypořádání nedoplatku nebo přeplatku vypočteného podle písmene h).
(2) Termíny k rozúčtování nákladů a služby spojené s užíváním jednotek jsou následující:
a)	zúčtovacím obdobím je období kalendářního roku, tj. od 1.1. do 31.12., během kterého jsou poskytovány dodávky a služby  k užívání jednotky; do nákladů zúčtovacího období jsou zahrnuty veškeré dodavatelské faktury, které jsou fyzicky zaúčtovány na vrub příslušného kalendářního roku do doby zahájení prací na vyúčtování služeb za daný kalendářní rok, 
b)	nájemce/spotřebitel bude s vyúčtováním písemně seznámen každoročně do 30. 4. (tj. do tohoto termínu musí být nájemci vyúčtování osobně doručeno, případně doporučeně odesláno  na kontaktní adresu),
c)	reklamační období je pro nájemce/spotřebitele 31 dnů, každoročně  do 31.5. (tj. do tohoto termínu musí být reklamace  písemně doručena správci); 
reklamace podaná po tomto termínu nebude zahrnuta do prováděného vyúčtování a bude řešena individuálně;
d) v případě, že vyúčtování bude vyhotoveno správně (bez uplatnění reklamací), je splatnost přeplatků a nedoplatků do 31.7. příslušného kalendářního roku; 
v případě uznaných oprávněných reklamací a zpracování nového vyúčtování služeb, je splatnost přeplatků a nedoplatků  nejpozději do 31.8. příslušného kalendářního roku; u přeplatků se za dodržení termínu považuje termín předání  správcem na Českou poštu k distribuci, popř. výplata z pokladny ve středisku správce; u nedoplatků je dodržením termínu  termín poukázání (zaplacení) složenky na České poště nebo podání platebního příkazu v bance, tj. bez uplatnění penalizační sankce.
 (3) Odečty IRTN, kalorimetrů a  poměrových vodoměrů v jednotkách za zúčtovací období  se provádějí tak, aby  byly ukončeny k 31. 1. následujícího kalendářního roku, a to: 
a)	nájemce je informován min. 5 dnů předem o termínu a časovém rozmezí provedení odečtů v domě, a to vylepením na informační místo v domě a individuálně vhozením informačního lístku do označené poštovní schránky,
b)	při návštěvě se osoba provádějící odečty (dále jen „odečitatel“) na požádání prokáže průkazem a pověřením správce k provedení odečtů,
c)	odečtené údaje jsou zapsány do odečtového listu a nájemce je stvrdí svým podpisem; pokud nájemce odmítne podepsat, poznamená tuto skutečnost odečitatel do odečtového listu,
d)	pokud při odečtu je zjištěna porucha měření, odečitatel o zjištěné skutečnosti vystaví „protokol o závadě”; správnost údajů v protokolu stvrdí nájemce podpisem; pokud odmítne, odečitatel  tuto skutečnost do protokolu poznamená,
e)	pokud nájemce neumožní odečet při první návštěvě  odečitatele, je informačním lístkem vhozeným do schránky informován o této skutečnosti a o termínu druhé návštěvy,
f)	pokud ani při druhé návštěvě není  odečitatelovi umožněn odečet, je při rozúčtování nákladů postupováno v rámci těchto pravidel s užitím navýšení nákladů.
(4) U nájemců, kteří  nesplnili včas oznamovací povinnost při změně počtu osob užívajících jednotku, budou služby na tomto údaji závislé zúčtovány za celé zúčtovací období s počtem osob evidovaných u správce pro zúčtovací období. Na dodatečně uplatňované změny počtu osob nebude brán zřetel, tj. reklamace z tohoto titulu nebudou uznány.
 (5) Není-li možné v zúčtovací jednotce na některou ze služeb provést rozúčtování podle těchto pravidel, a to především z důvodu mimořádných technických podmínek, provede správce vyúčtování dotčené služby podle individuálních podmínek. Použití zvláštního způsobu vyúčtování bude uvedeno v dokumentaci rozúčtování pro jednotlivé nájemce.
6) V případě, že u tepla pro vytápění či dodávky TUV je jedno fakturační měřidlo pro více objektů, správce zajistí, aby rozúčtování nákladů na tyto služby bylo provedeno v souladu se zvláštním právním předpisem4) , a to následně:

a)	u tepla pro vytápění se základní složka nákladů stanovuje ve výši 50 % celkových nákladů, v poměru součtu započitatelných ploch bytů a nebytových prostor pro vytápění  jednotlivých objektů, a spotřební složka nákladů se stanovuje ve výši 50 % celkových nákladů, v poměru součtu  korigovaných náměrů IRTN, pokud jsou IRTN shodného typu; pokud jsou v jednotlivých objektech IRTN rozdílného typu nebo nejsou instalovány, pak i spotřební složka nákladů bude rozdělena mezi objekty v poměru součtu započitatelných ploch bytů a nebytových prostor pro vytápění  jednotlivých objektů,  
b)	u tepla pro ohřev TUV se základní složka nákladů stanovuje ve výši 30 % celkových nákladů, v poměru součtu podlahových ploch bytů a nebytových prostor jednotlivých objektů, a spotřební složka nákladů se stanovuje ve výši 70 % celkových nákladů, v poměru součtu  náměrů poměrových vodoměrů; pokud bude součet náměrů za všechny objekty činit rozdíl  15 %  a více oproti fakturačnímu vodoměru, bude  náklad nad 15 % rozdílu spotřební složky rozdělen mezi objekty v poměru součtu podlahových ploch bytů a nebytových prostor jednotlivých objektů,
c)	u vodného a stočného za TUV  budou celkové náklady mezi objekty rozděleny v poměru součtu  náměrů poměrových vodoměrů; pokud bude součet náměrů za všechny objekty činit rozdíl  15 % a více oproti fakturačnímu vodoměru, bude náklad na vodné a stočné za TUV nad 15 % rozdílu  rozdělen mezi objekty v poměru součtu podlahových ploch bytů a nebytových prostor jednotlivých objektů.
(7) V případě, že vyrobené teplo není měřeno (u domovních kotelen), je vypočítáváno ze spotřeby paliva s užitím účinnosti užití energie podle zvláštního právního předpisu5) a s výhřevností uvedené na faktuře od dodavatele paliva. Pak rozdělení vyrobeného tepla - Qc na teplo pro ústřední topení (dále jen „ÚT“) - QÚT a  teplo pro TUV - QTUV  bude:

a) teplo pro TUV – QTUV;
na vstupu do ohřívače TUV je instalován fakturační vodoměr pro TUV, naměřená spotřeba    vody pro TUV je  STUV  v m3; k výpočtu bude užit měrný ukazatel spotřeby tepla pro ohřev TUV ve výši 0,3 GJ/ m3; pak spotřeba tepla pro ohřev TUV bude 

QTUV  =  STUV   x  0,3 GJ/ m3    ( GJ),

b) teplo pro ÚT – QÚT:
QÚT  = Qc – QTUV		(GJ),

c) v případě, že fakturační vodoměr na vstupu do ohřívače TUV je nefunkční a spotřeba vody pro TUV je pro zúčtovací jednotku stanovena jiným způsobem, pak rozdělení tepla bude 

Qc  =  0,65 QÚT + 0,35 QTUV.

(8) Definice ploch pro účel těchto pravidel je následující:

a)	započitatelnou plochou se pro účely vytápění rozumí:
1. pro byty - plocha bytu bez balkonů,  lodžií (i zasklených) a sklepů; v případě rozdílných výšek místností je  přepočtena na průměrnou výšku v domě v součinnosti podle zvláštního právního předpisu6), 
2. pro nebytové prostory - plocha nebytových prostor bez balkonů,  lodžií (i zasklených)  a sklepů; v případě rozdílných výšek místností je přepočtena na průměrnou výšku v domě a na účel využívání nebytového prostoru podle zvláštního právního předpisu7), 
b) podlahovou plochou bytu či nebytového prostoru se pro  účely TUV rozumí:
1. pro byty - podlahová plocha bytu bez balkonů,  lodžií (i zasklených) a sklepů, 
2. pro nebytové prostory - podlahová plocha nebytových prostor bez balkonů,  lodžií (i zasklených) a sklepů; je přepočtena koeficientem, který je stanoven odborným posouzením správce  podle rozsahu odběru a způsobu užití TUV.

(9) Tato pravidla budou uplatňována  pro  rozúčtování počínaje rokem  2003.  

Čl. VIII.

Závěrečná ustanovení

 Tato pravidla nabývají účinnosti dnem 24.6.2003