Zhodnocení činnosti a hospodářských výsledků 
První městské banky a.s.
v letech 1995 - 2001

Zastupitelstvo HMP uložilo svým usnesením č. 27/02 ze dne 1.3. 2001 v bodě III. 2. Radě HMP před závěrečným projednáním odprodeje akciového podílu hl.m. Prahy v PMB, a.s. v ZHMP zpracovat přehlednou bilanci nákladů a výnosů města spojených se zřízením, sanací a odprodejem PMB, a.s. včetně přehledu zástupců hl.m. Prahy v orgánech PMB, a.s.

Náklady spojené se vznikem a fungováním První městské banky, a.s. vynaložené hl.m. Prahou v letech 

Hl.m. Praha investovalo do První městské banky následující finanční prostředky:

	Datum	           Částka	
Společnost pro založení PMB, .a.s.			
Rok 1994						
Půjčka			
    ”
    ”			
Půjčka celkem
vrácení půjčky  PMB, a.s. (31.12.1996)	

19.4.
20.4.
4.5.	

500 000
1 000 000
18 500 000
20 000 000
-20 000 000	
Dotace	
    ”	
    ”	
Dotace celkem	29.4.
19.8.
6.10.	25 000 000
13 000 000
12 000 000
50 000 000	

Royal banka CS, a.s.
Rok 1994
Nákup akcií Royal banky	
Navýšení základního jmění	                                                                                                      
Vklad do PMB, a.s. celkem	

14.11.
28.12.	

292 000 000
208 000 000
           550 000 000	

Rok 1995						
Dotace			

9. 1.	

50 000 000	

PMB, a.s.
Rok 1998
Navýšení základního jmění	

31.12.	

214 240 000	

Rok 1999
Navýšení základního jmění	

18.11.	

350 000 000	

Celkem rok 1994 –2000
z toho základní jmění
dotace		
1 164 240 000
1 064 240 000
100 000 000	

Rok 2001
Odkup klasifikovaných pohledávek.za 660 300 000  Kč	

30.11.	

Odhadovaná  ztráta
do 230 000 000	

Na druhé straně byly hl. městu vyplaceny dividendy za r. 1996 ve výši 20 498 940 Kč.

Z prodeje akcií PMB má hl. město možnost získat cca  470 000 000 Kč.

Pokud sečteme veškeré prostředky, které HMP investovalo do PMB, přičteme odhadovanou ztrátu 230 mil. Kč odprodaného portfolia pohledávek, a odečteme vyplacené dividendy a cenu za prodávané akcie, jak byla nabídnuta konsorciem  Kommunalkredit – Dexia, bude ztráta HMP činit cca 900 mil. Kč.

Vznik a fungování První městské banky, a.s.

Myšlenka založení První městské banky se objevila v první polovině 90. let, kdy zastupitelé HMP začali uvažovat o účelnosti existence komunální banky, která by spravovala městské finance a zároveň poskytovala finanční a specializované poradenské služby jak hlavnímu městu, tak i ostatním městům a obcím. V roce 1994 byla proto zřízena Společnost pro založení První městské banky. Vzhledem k tomu, že v tomto období ČNB nevydávala nové bankovní licence a snažila se spíše přesvědčit zájemce o takovou licenci, aby si koupili již existující banku, bylo v r. 1994 rozhodnuto zakoupit akcie Royal banky, jedné z nejmenších bank působících na trhu a spojit Royal banku se Společností pro založení PMB. Tímto rozhodnutím byly ale v podstatě založeny první problémy, protože s bankou bylo zakoupeno i velmi nekvalitní úvěrové portfolio. 

Je všeobecně známým faktem, že PMB se v prvních třech letech své činnosti nesoustředila pouze na komunální financování, ale snažila se rozvíjet univerzální bankovní služby stejně jako ostatní banky s tím, že existovaly velké plány na expanzi včetně zřizování poboček ve větších městech. Bohužel rychle narůstající úvěrové portfolio i investice do cenných papírů se ukázaly v pozdějších letech jako velmi neúspěšné a navíc banka měla značné problémy s dodržováním pravidel ČNB. K uklidnění situace nepřispívalo ani dlouhodobé neobsazení funkce generálního ředitele. Všechny tyto skutečnosti se podepsaly na faktu, že v září 1998, kdy provedená kontrola ČNB kvalifikovala nutnost tvorby opravných položek na úrovni 580 mil. Kč 
a poukázala na řadu dalších rizik v činnosti banky, byla PMB velmi blízko nucené správě.

Příčiny, které vedly ke ztrátám PMB, byly mnohokrát analyzovány, naposledy v informačním bulletinu PMB č. 1/2001, předloženém na minulé zasedání zastupitelstva, který se zabýval odprodejem klasifikovaných pohledávek a nelikvidních cenných papírů hl. městu Praze. Vzhledem k tomu, že materiál, který si vyžádalo zastupitelstvo, by měl uzavírat etapu, v níž hl.město působilo jako majoritní akcionář banky, je účelné některé důvody neúspěšného fungování banky zopakovat.

Určujícím faktorem, který ovlivnil hospodářské výsledky banky v posledních letech, byla nutnost vytvářet opravné položky k portfoliu nesplácených úvěrů a nekvalitních cenných papírů, které vzniklo do r. 1998.

Opravné položky se tedy týkaly rizik, do nichž vstupovala jednak Royal banka (dlouhodobě nesplácené úvěry převedené do PMB dosahovaly objemu 340 mil. Kč a naděje na jejich vymožení je prakticky nulová), jednak PMB v prvních třech letech svého působení. Další roky byly ve znamení výrazného omezení poskytování nových úvěrů a restrukturalizace úvěrů starých, samozřejmě v případech, kdy to vedlo k vylepšení šance banky na získání poskytnutých prostředků zpět. Z toho vyplývá, že řada opravných položek měla být vytvořena již v letech 1996 a 1997, ale jak přístup samotné banky k existujícím rizikům, tak i přístup auditorů (1996 – Ernst and Young, 1997 – Mazars a Guerard) byl neúměrně optimistický
a i z těchto důvodů byla banka po dva roky na žádost České národní banky nucena měnit auditory.

Výsledky roku 1998 auditovala firma KPMG, která dospěla prakticky ke stejným závěrům, jako kontrola ČNB, která byla provedena v září 1998, a to, že banka má naprosto nedostatečně pokryta existující rizika a že musí dotvořit opravné položky ve výši 580 mil. Kč. Za rok 1999 činily opravné položky dalších 138 mil. Kč. Tvorbě opravných položek za r. 2000, která byla
odhadována na 300 – 350 mil. Kč, zabránilo pouze vyvedení klasifikovaných pohledávek z banky. 

Z výše uvedeného logicky vyplývá závěr, že kvalita úvěrového portfolia a portfolia cenných papírů byla velmi nízká. Příčiny tohoto stavu je třeba rozdělit na ty, které dopadaly na banku nezávisle na její činnosti a na příčiny vyplývající z vlastního fungování banky.

I. Obecné příčiny problémů bankovního sektoru

1)	Česká ekonomika prošla celkovou krizí, což se nutně odrazilo na většině podnikatelských     subjektů. Znamenalo to, že i podniky, které v minulosti neměly výraznější problémy se 
      splácením svých úvěrů, se dostávaly ať už vlastním zaviněním nebo zaviněním svých   
      odběratelů do potíží a nebyly schopny dostát svým závazkům. 

2)	Je obecně známo, že legislativní prostředí v České republice je i přes provedené změny výrazně nepříznivě nastaveno vůči věřitelům. Možnost domoci se svých pohledávek byla 
      a je velmi omezená, zástavní instrumenty jsou v krátkém čase bez souhlasu dlužníka   
      prakticky nevymožitelné. 

3)	Česká národní banka zpřísnila klasifikaci úvěrů, ale především mnohem konzervativněji přistupuje k nemovitostem sloužícím jako zástava u dlouhodobě nesplácených úvěrů. 
      U takovýchto úvěrů musela banka vytvořit do roku 2000 oprávky ve výši 100% hodnoty    
      zastavené nemovitosti. 

II. Příčiny spočívající ve vlastní činnosti banky

II.1. Royal banka

1)	Již při nákupu akcií Royal banky se zároveň odkupovalo i velmi nekvalitní úvěrové    
      portfolio. Vzhledem k výši nesplacených úvěrů poskytnutých samotnou Royal bankou je    
      velmi pravděpodobné, že pokud by nedošlo k odkupu akcií hlavním městem a IPB, 
      skončila by Royal banka stejně jako ostatní malé české banky, tedy v likvidaci.    
      Nesplacené úvěry ve výši 340 mil. Kč znamenají, že více než polovina základního jmění  
      byla vynaložena na nákup takto nekvalitního portfolia.

2)	Z analýzy úvěrů poskytovaných Royal bankou vyplývá, že úvěry byly vesměs  
      poskytovány nově založeným firmám, že proces schvalování v rámci banky byl v řadě 
      případů velmi rychlý, což svědčí o tom, že banka nebyla schopna dostatečně vyhodnotit 
      riziko spojené s podnikatelským záměrem jednotlivých firem. Z dnešního pohledu bylo 
      projednávání úvěrů velmi nestandardní, protože např. neexistoval úvěrový výbor 
      a konečné rozhodnutí o poskytnutí úvěru (bez omezení objemu transakce) příslušelo  
      generální ředitelce. Nová banka v té době neměla ani  předpis týkající se postupu 
      poskytování úvěrů.

3)  V několika případech byly úvěry poskytovány i firmám vlastněným akcionáři banky, (kteří 
      byli zastoupeni v představenstvu banky) a tyto úvěry nebyly splaceny. 

II.2. První městská banka 1995 - 1998

1)	Z vývoje banky je zřejmé, že si vedení PMB bylo vědomo problematické situace vzniklé převzetím Royal banky a proto se od počátku snažilo rychle rozšířit úvěrové portfolio, aby byla banka schopna produkovat zisk a tak pokrývat i opravné položky související s dříve poskytnutými úvěry. Takovýto rychlý rozvoj nutně nesl riziko nepříliš obezřetného přístupu k vyhodnocování rizik. 

2)	PMB stejně jako Royal banka v převážné většině případů poskytovala úvěry nově 
      vytvořeným firmám, prováděla projektové financování atd. Vyhodnocení rizika je v těchto 
      případech velmi obtížné a rizikovost úvěrů je vysoká. Do takovýchto transakcí se 
      nepouštěly ani zahraniční banky disponující jistě lepším know-how. Banka byla ochotna 
      financovat podnikání i ve velmi rizikových sektorech (např. zbrojní výroba) a to objemy, 
      které byly značně vysoké.

3)	Zkušenost pracovníků banky v úvěrové oblasti byla velmi nízká, což se odrazilo nejen 
      v podcenění rizik, ale i v nedostatečném zajištění poskytovaných úvěrů, v nekvalitních 
      zástavních smlouvách a instrumentech, které ztěžovaly nebo přímo znemožňovaly      
      vymožitelnost zástav.

4)	Objemy jednotlivých transakcí, které banka realizovala, byly velmi vysoké a banka tak 
      riskovala, že v případě selhání i pouze několika takovýchto případů se dostane do 
      značných problémů. Banka bohužel v některých případech dokonce překračovala limit 
      úvěrové angažovanosti vůči jednomu klientovi stanovený centrální bankou. Objevila se 
      i snaha zakrýt tento postup rozdělením úvěrů mezi více klientů, kteří byli ekonomicky 
      propojeni s tím, že tato provázanost nebyla ČNB vykazována. Právě toto pravidlo ČNB 
      slouží k ochraně banky, což PMB nerespektovala.

5)	Obě auditorské firmy, které v bance působily v letech 1995-1997, nevyhodnotily dostatečně rizika, do nichž banka vstoupila a tím vlastně umožnily udržovat dozorčí radu banky i její akcionáře v dojmu, že banka nemá výraznější problémy a pokračovat tak v přijímání dalších obdobných rizik.

6)	Banka měla velmi slabě obsazen útvar vnitřního auditu, který nebyl schopen informovat     ani vedení, ani dozorčí radu o existujících rizicích. 

7)	Převážná část rozhodovací pravomoci v bance byla od jejího začátku soustředěna    v rukou bývalého předsedy představenstva pana Hadraby. 

8)	Většina velkých obchodních případů byla do banky přinesena managementem a odborní pracovníci byli pod značným tlakem, aby tyto transakce schválili. Jejich nezbytná nezávislost, která je předpokladem rozhodování pouze na základě odborných kritérií, byla velmi limitovaná.

9)	Dozorčí rada byla o stavu banky informována v omezeném rozsahu a informace jí byly předkládány podle uvážení předsedy představenstva, který se za banku jednání dozorčí rady účastnil. Ostatní členové představenstva byli na tato jednání přizváváni pouze sporadicky. Zároveň se ale zdá, že dozorčí rada si nevyžadovala dostatečně důsledně 
      materiály, které by jí objasnily situaci banky, nespolupracovala aktivně s interním    
      auditorem (i přes výhrady, které jsou k tomuto útvaru vyjádřeny výše) a situací se začala 
      vážněji zabývat až v době, kdy obdržela zprávu o kontrole banky ze strany ČNB v roce    
      1997.

Výše uvedené faktory vedly k tomu, že s ohledem na nepokrytou ztrátu z roku 1997 
ve výši 35 mil. Kč, nutnou tvorbu opravných položek k 31.12.1998 (580 mil. Kč) 
a v nejbližších dvou letech (1999 – 138 mil. Kč a 2000 – 350 mil. Kč) byla tržní hodnota majetkového podílu HMP v PMB, a.s. záporná. Banka totiž disponovala kapitálem pouze 612 mil. Kč a rezervami v objemu 61 mil. Kč.

II.3. První městská banka 1998 - 2001

Na počátku roku 99 byl vypracován na žádost ČNB ”Program stabilizace a restrukturalizace PMB”, který měl ČNB prokázat, že banka má jasně stanovenou strategii, která zabrání opakování problémů z minulosti, jež ohrožovaly samotnou existenci banky. Program, jehož podstatou byl důsledný přechod ke komunální bance s transparentními rozhodovacími procesy, maximální úspora nákladů a zkvalitnění poskytovaných služeb především hl.m. Praze, byl dodržen s jedinou výjimkou – pro banku zatím nebyl získán strategický partner. Realizace výše uvedeného programu znamenala zásadní změnu ve fungování banky i v dosahovaných výsledcích. Aktuální charakteristické rysy PMB je možno shrnout do následujících bodů:

1)	banka specializovaná na služby pro komunální sféru a její financování 

2)	poskytování služeb ”šitých na míru” především hl.m. Praze (komunální účet, poradenství)

3)	banka uskutečňuje velmi obezřetnou úvěrovou a investiční politiku. Za celé hodnocené období nebyl poskytnut žádný nový úvěr, který by byl později klasifikován.

4)	banka je očištěna od klasifikovaných aktiv a je schopna produkovat zisk (po třech letech hlubokých ztrát představoval r. 2000 zásadní zlom)

5)	banka je z pohledu ČNB i externího auditora, kterým je již třetí rok firma KPMG, standardní bankovní institucí, která dodržuje veškeré zákony, předpisy a opatření ČNB

6)	banka disponuje kvalitním zahraničním informačním systémem MIDAS, který je používán jak českými (např. Živnobanka), tak i zahraničními bankami (např. Hypo-Vereinsbank) a který zaručuje bezpečnost a transparentnost všech prováděných operací.

7)	počet pracovníků banky byl snížen na třetinu

8)	banka má vysokou likviditu, je bez problémů schopna dostát svým závazkům a značnou část svých aktiv umísťuje do ČNB, na mezibankovním trhu nebo do vysoce likvidních obligací

9)	banka má vysokou kapitálovou přiměřenost.

Dvě poslední uváděné charakteristiky svědčí o tom, že banka je optimálně připravena pro vstup nového akcionáře, který může prakticky neprodleně začít s uskutečňováním vlastních záměrů v oblasti financování, včetně implementace nových produktů.

K dnešnímu dni banka disponuje dostatečným kapitálovým vybavením (základní kapitál - 500 mil. Kč), které není zatíženo žádnými obchodními riziky. Banka naopak vytvořila za rok 2000 čistý zisk v odhadované (nebyl ukončen audit) výši 9,2 mil. Kč 
a to i přesto, že její hospodaření bylo od ledna do listopadu zatíženo náklady vyplývajícími ze správy delikventních pohledávek. Po provedené restrukturalizaci 
a ozdravení banky její tržní hodnota vzrostla natolik, že jednotliví zájemci předložili v rámci výběrového řízení nabídky ve výši 110 až 120% nominální hodnoty. 

V tabulkových přílohách k této zprávě jsou uvedeny základní finanční ukazatele charakterizující hospodaření PMB, a.s.  v letech 1995 – 2000.