Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP číslo.........ze dne ...........

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr „Rychlodráha Praha – letiště Praha Ruzyně – Kladno, I. etapa“

Z urbanistického hlediska je předložený záměr v souladu se zásadami koncepce platného územního plánu hlavního města Prahy a lze s ním souhlasit. Z hlediska dopravní obsluhy území se dá hodnotit kladně – kromě zajištění rychlého spojení letiště Praha Ruzyně s centrem se předpokládá i zlepšení dopravní obsluhy přilehlého území v rámci systému PID (Pražská integrovaná doprava) a jsou zajištěny předpoklady pro další rozvoj směrem do regionu a napojení Kladna. 

Nicméně při detailním zpracování dokumentace se ukázala nutnost zvolit řešení, které si vyžádá změnu územního plánu jednak v důsledku technického upřesnění vlastní trasy rychlodráhy, jednak v menší míře v navazujících funkčních plochách kolem trasy a v okolí stanic. Předpokládaná změna územního plánu je z hlediska funkčního využití vzhledem k rozsahu posuzované stavby nevýznamná a neznamená nepříznivé dopady do urbanistické koncepce území. 

Dokumentace se zabývá směrovým vedením trasy, případné připomínky hlavního města Prahy ke konkrétnímu urbanistickému řešení jednotlivých stanic rychlodráhy neovlivňují dopady na životní prostředí a budou uplatněny v územním řízení. 

Lze konstatovat, že v průběhu trasy v zásadě nedojde ke zhoršení bariérového efektu trasy oproti současnému stavu, v určitých lokalitách lze dokonce konstatovat výrazné zlepšení. V prostoru u Výstaviště je možné v kladném smyslu vyzdvihnout řešení, které díky umístění tělesa dráhy na estakádu umožní propojení dvou částí Holešovic, které byly doposud odděleny bariérou drážního tělesa na násypu a vytvořit zde městský parter. Dále lze jmenovat tunelový úsek od Stromovky po nádraží Dejvice, s kultivací povrchů podél sportovních areálů a řešení vlastního prostoru nádraží se zakomponováním historické nádražní budovy. V lokalitě Liboc dojde k vytvoření pěších prostupů územím v prostoru stanice. 

Poněkud nepříznivý dopad se dá naopak předpokládat v lokalitě Veleslavín, kde technické řešení předurčilo zvýšenou polohu nivelety trati oproti okolnímu terénu a tudíž bariérový efekt dráhy bude ještě zesílen nepříznivým optickým vnímáním výšky stavby. 

Hlavní město Praha upozorňuje, že nově navrhovaný úsek Ruzyně – letiště není plně  v souladu s US Drnovská v oblasti terminálu, nutno proto obě akce koordinovat.

Soustředění na variantu 2 vedení rychlodráhy lze považovat za správné, řešení zbývajících variant by nepřineslo pravděpodobně výrazný ekonomický efekt.

Slabým místem dokumentace je příliš skromný rozbor dopadu rychlodráhy na obyvatelstvo, zejména pak v úseku Pevnostní – Veleslavín. I když konečné řešení přinese i zlepšení hlukových poměrů, estetický účinek rekonstruované tratě a realizace protihlukových opatření bude výrazný a jeho zhodnocení by si zasluhovalo větší prostor. Realizace rychlodráhy je obyvateli sledována a lze očekávat jejich negativní reakce.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 

Realizací posuzovaného záměru dojde mezi letištěm Praha - Ruzyně a Masarykovým nádražím k úplné elektrifikaci předmětné železniční trati. Oproti stávajícímu stavu bude vyloučena veškerá nákladní doprava v celém úseku mezi železniční stanicí Praha – Ruzyně a železniční stanicí Praha - Bubny. Dieselová trakce nebude pro osobní dopravu využívána, proto očekávaný stav oproti současné situaci nebude liniovým zdrojem emisí. Realizací posuzovaného záměru dojde tedy k likvidaci emisí z liniového zdroje – železniční dopravy (v důsledku elektrifikace) a dále ke snížení emisí na Evropské, neboť se sníží počet pohybů vozidel související s dopravní obsluhou letiště. 
  
V souvislosti s doloženým modelem přepravy cestujících po rychlodráze by bylo třeba podrobněji popsat výpočet některých dílčích hodnot – např. z jakých podkladů byl stanoven počet zaměstnanců letiště z oblasti Prahy 6, případně z celé Prahy, počet jízd návštěvníků letiště, počet pracovních jízd, které jsou uvedeny na str. 45 textové části dokumentace.

Návrh železniční rychlodráhy se částečně liší od řešení zahrnutého v platném ÚPn hl. m. Prahy. Podmínkou pro další přípravu stavby je tedy schválení změny platného ÚPn hl. m. Prahy. 

K detailnímu technickému řešení stavby se na úrovni předložené dokumentace EIA nelze vyjádřit, neboť k takovému vyjádření nejsou doloženy odpovídající podrobné grafické přílohy (návrh je v dokumentaci doložen na úrovni měřítka 1:5000). Připomínky k technickému řešení stavby budou obsaženy ve stanovisku k dokumentaci k územnímu rozhodnutí „Rychlodráha Praha-letiště Praha-Ruzyně-Kladno, I.etapa“, kterou zpracoval Metroprojekt v únoru 2002. 

Z hlediska ochrany přírody a krajiny lze konstatovat, že je realizace záměru možná, pokud bude dále sledována varianta doporučená dokumentací EIA – tedy opuštění části trati ve Stromovce a vybudování dvou paralelních, ražených tunelů. Dále má hlavní město k záměru i předložené dokumentaci řadu dílčích připomínek, požadavků a upozornění.

Kromě průchodu Stromovkou je dalším konfliktním místem křížení trati s ulicí Libockou, kde se nachází velmi cenný soubor dřevin (lípy, jírovce, javory atd.). Zde hlavní město Praha požaduje upravit řešení tak, aby tyto dřeviny zůstaly zachovány.

V dalších fázích projektové dokumentace požaduje hlavní město Praha ještě prověřit možnost zachování některých hodnotnějších dřevin v prostoru stavby např. jasan č. 93 (výkres 1a dendrologického průzkumu), jasany č. 55 – 58, 62 – 69 (výkres 1c), mléč č. 182 (5), duby 234, 235 (8), lípa č. 127, jírovce č. 235, 236, jasan č. 237 (vše výkres 11a), zmiňované stromy u Libocké (14), mléč. č. 74 (15) atd. Nepovažujeme též za nutné likvidovat veškerou zeleň do vzdálenost 5 metrů od vnější koleje, jak je uvedeno v průvodní zprávě k dendrologickému průzkumu (samostatná příloha 13).

Upozorňujeme na určitou nesrovnalost v jednotlivých částech dokumentace. V zoologickém posudku (příloha 9) je uveden výskyt chráněné ještěrky obecné poblíž přechodu Kopaninského potoka, ale v souhrnné textové zprávě je výskyt ještěrky lokalizován na taras u Libockého rybníka. Tento rozpor by měl být odstraněn, každopádně je nutno řešit průchod oběma lokalitami co nejšetrněji.

Z navrženého řešení vyplývá, že konflikt trasy s dřevinami nadregionálního biokoridoru územního systému ekologické stability (ÚSES) bude minimální. Není však jasné, zda si tento malý zásah vyžádá odpovídající změnu platného ÚPn hl. m.Prahy.

Proti navrženému využití opuštěné části trasy ve Stromovce (částečné zasypání a ozelenění) nejsou námitky. Dojde k lepšímu připojení jižního okraje obory.

Souhrnně lze vyjádřit souhlas s navrženými opatřeními uvedenými na konci souhrnné zprávy. Pro jejich velmi vysoký počet je zde není možno uvádět. Z hlediska ochrany přírody a krajiny budou významné náhradní výsadby, které umožní lepší zapojení stavby do okolního prostředí. V případě nemožnosti realizace všech náhradních výsadeb v okolí stavby doporučuje hlavní město Praha hledání jiných lokalit, např. ve spolupráci s městskými částmi. Přednostně by měly být zakládány dnes neexistující prvky územního systému ekologické stability (například nadregionální biokoridor N4/8 severně od Jivinské nádrže, jak je ostatně doporučeno i v dokumentaci EIA).

Z hlediska městské zeleně je dokumentace velmi podrobně zpracována, mapuje nejen linie porostů podél jednokolejné tratě, ale i lokality s výskytem solitérních skupinových stromů. Zaměřuje se i na dopady na Stromovku. Kácení zeleně zasahuje nejen do polyfunkčních území, ale znamená i dílčí zásahy  do monofunkčních ploch zeleně. Ty lze akceptovat pouze za cenu náhradních výsadeb, nebo ještě lépe regenerací ploch zeleně, do kterých zasahuje. 

Rozšíření tratě z jednokolejné na dvoukolejnou vždy vyvolá kácení zeleně vyskytující se v  její blízkosti. Lze akceptovat kácení keřových a plevelných náletových porostů (zejména mladých), nemocných a zdravotně ohrožených. Hlavní město doporučuje v následující dokumentaci prověřit, zda je nutné uvažovat s pokácením zeleně v celém pásu ve stejné šířce  podél trati, nebo zda by bylo možné v některých lokalitách při výskytu kvalitní vzrostlé zeleně vybrané dřeviny zachovat. V případě pozvolných násypů a jejich dostatečnému převýšení oproti kolejím doporučujeme při patách svahu zeleň zachovat. 

Hlavní město souhlasí se závěry dokumentace v oblasti Stromovky. Akceptovatelné je alternativní vedení trasy, které sice vyvolává zásahy do porostů, avšak po uvolnění stávající koleje se nabízí možnost  rekultivace a doplnění ploch zeleně a jejich prostorové propojení. Likvidace zeleně je vyvážena rozvojem ve stejné lokalitě historického parku. Ostatní varianty znamenají zásahy stejné nebo většího rozsahu, často bez možnosti náhrady a proto je nelze akceptovat. 

Z hlediska ochrany zemědělské půdy dojde při realizaci první etapy předloženého záměru, tedy při budování tělesa pro rychlodráhu v úseku mezi Masarykovým nádražím a letištěm v Ruzyni k minimálním záborům zemědělského půdního fondu (ZPF) – jedná se o současně zastavěné území a stavba bude spočívat převážně v rekonstrukci stávajícího drážního tělesa. Rozhodující nároky na zábor ZPF budou v úseku od železniční stanice Ruzyně k letišti. V tomto úseku je trasa navržena převážně mimo současně zastavěné území na zemědělské půdě. Z celkového záboru 49,8271 ha připadá na tento úsek 45,5033 ha. Z toho 22,0870 ha reprezentuje zábor trvalý a 23,4163 ha zábor dočasný. Záborem bude dotčena převážně orná půda – 45,0378 ha, 0,3887 ha připadá na zahrady, 0,0867 ha na sady a 0,0768 ha na pastviny. Z hlediska ochrany ZPF budou dotčeny převážně nejkvalitnější půdy:
I.tř.ochrany – 72,05%
II.tř.ochrany – 10,65%
III.tř.ochrany – 16,02%
IV.tř.ochrany – 0,36%
V.tř.ochrany – 0,92%       z celkového záboru.

Trvalý zábor zemědělského půdního fondu znamená významný negativní vliv z hlediska jeho ochrany vzhledem k uvedeným třídám ochrany a vzhledem k neobnovitelnosti tohoto přírodního zdroje. Bude třeba požádat o změnu ÚPn a opatřit ji souhlasem orgánu ochrany ZPF s vynětím. 

Negativní vliv na ZPF lze zmírnit pomocí navržených opatření: 
- zajistit důslednou skrývku ornice podle pokynů orgánů ochrany ZPF,
- minimalizovat nároky na dočasné zábory,
- pro zařízení staveniště přednostně využít drážní pozemky.

V dokumentaci je uvedeno, že detailní vyčíslení záborů ZPF bude součástí podrobnějšího záborového elaborátu v další fázi projektové dokumentace. Přesto by v mapové příloze předložené dokumentace měl být zákres zemědělských pozemků a hranic BPEJ, aby bylo možno si udělat alespoň orientační představu o rozsahu záborů.

Závěry uvedené v dokumentaci lze akceptovat.

Z akustického hlediska nejsou k předložené dokumentaci zásadní připomínky. Ze závěrečného shrnutí je patrné, že v dalších fázích projektové přípravy bude třeba zohlednit reálnou hlučnost nového kolejového svršku a vlakových souprav.  Měření hluku bylo provedeno v roce 1999 a je vyhodnoceno ještě dle Hygienického předpisu HP 37/77 Sb., který ale v současné době již neplatí a byl nahrazen Nařízením vlády č. 502/2001 Sb.

Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace obsahuje studii znečištění ovzduší, ze které vyplývá, že realizace posuzovaného záměru bude jedním z dílčích příspěvků ke zlepšení čistoty ovzduší v Praze. Dojde ke snížení zátěže individuální automobilovou i autobusovou dopravou na Evropské a s tím spojeným snížením imisní zátěže v jejím okolí. Úplnou elektrifikací trati bude odstraněno znečištění způsobované dieselovou trakcí.  

Problematiku odpadového hospodářství dokumentace zpracovává uspokojivě a v dostatečné šíři. Při zneškodňování odpadů je kladen důraz na jejich přednostní využívání před ukládáním na skládku.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována kvalitně, v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. V textové části je zpracováno celkové posouzení geologických, inženýrskogeologických  a hydrogeologických poměrů zájmového území včetně popisu IG poměrů jednotlivých úseků se zaměřením na tunelovanou část trasy.

Z hlediska ložiskové ochrany nezasahuje posuzovaná trasa do žádného evidovaného ložiska nerostných surovin, dobývacího prostoru ani chráněného ložiskového území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky. 

V dokumentaci jsou posouzeny možné změny hydrogeologického režimu podzemních vod, autor upozorňuje na nutnost realizace podrobného hydrogeologického průzkumu. Jeho cílem bude i vyhodnocení trasy ve vztahu ke stávajícímu systému monitorovacích vrtů včetně návrhu situování nových sledovacích vrtů. Je zpracováno celkové zhodnocení trasy z hlediska jejího vlivu na podzemní vodu.

Protiradonová opatření budou navržena dle výsledků podrobného průzkumu radonového rizika.

Na základě provedeného zhodnocení je nutno počítat s realizací podrobného inženýrskogeologického  a hydrogeologického průzkumu, popřípadě i s dlouhodobým sledováním možných změn v hydrogeologickém režimu dotčeného území. 

Z hlediska zásobování vodou neovlivňuje navržené řešení negativně životní prostředí.  Řešení není v rozporu s koncepcí zásobování vodou platného ÚPn hl. m. Prahy. Jednotlivé stanice rychlodráhy budou nárokovat celkem 20719,84 m3/rok vody (pro sociální zařízení, mytí traťových tunelů, mytí souprav a čištění interiérů vlakových souprav).

Z hlediska odkanalizování a vodních toků hodnotí dokumentace problematiku likvidace srážkových a splaškových vod z prostoru stávajících i nově navrhovaných stanic na nové modernizované trase, která bude vycházet ze stávající trasy tratě.

Splaškové vody budou svedeny do stávající splaškové kanalizace, pro lokalitu Dlouhá Míle bude vybudována nová splašková kanalizace s přečerpáním splaškových vod do stávajícího stoky DN 300 v ul. Pilotů a dále na ÚČOV. Produkce splaškových vod představuje 19 570 m3/ rok.

K větším změnám při odvádění srážkových vod a jejich množství oproti stávajícímu stavu nedojde s výjimkou lokality Dlouhá Míle. Pro toto lokalitu byla zpracována v prosinci 1999 DUR “Napojení letiště Praha Ruzyně na trať ČD Kladno”. Dle této dokumentace je z této lokality nutné odvést 987,7 l/s, z toho 267,5 l/s kontaminovaných. Pro tyto vody je vzhledem ke geologickým podmínkám jedinou možností odvedení vod do Jivinské nádrže a dále do Litovického potoka. Podmínkou pro tento způsob odvedení dešťových vod je vybudování kombinované retenční nádrže s předsazenou dešťovou usazovací nádrží a s odlučovačem ropných látek.

Trať pro Rychlodráhu Praha - letiště Praha Ruzyně - Kladno na území hl. města Prahy přechází v km 0,0 – 0,5 Vltavu po Negreliho viaduktu, přítok Vltavy Litovicko - Šárecký potok překonává mostem v km 8,92 – 8,96, Kopaninský potok, přítok Únětického potoka překonává v km 3,92 – 4,01 nové ruzyňské trasy. Samotné toky trať přechází mosty o dostatečném profilu. Všechny profily mostů a propustků musí být posouzeny a splňovat podmínku pro průtok Q100. 

Vody z recyklačních základen budou odváděny do jímky. Další nakládání s těmito vodami je závislé na výsledcích prováděných rozborů jejich kvality. V případě, že srážkové vody budou trvale splňovat ukazatele nařízení vlády ČR č.82/1999 Sb., bude možno je po souhlasu vodoprávního orgánu vypouštět do toku. V opačném případě budou vody odváženy do nejbližší ČOV. Předpokládaný objem těchto vod je 163 m3/rok. 

Hodnocení je zpracováno z hlediska oboru odkanalizování a vodní toky na dostatečné úrovni. Zdůrazňujeme nutnost při realizaci stavby dodržet navržená opatření k prevenci, eliminaci a minimalizaci účinků na životní prostředí v části C. III. B.2. Vlivy na vodu v této dokumentaci při výstavbě, v provozu i v dalších stupních projektové dokumentace. Pouze upozorňujeme, že v různých částech zprávy jsou pro srážkové vody z areále Dlouhá Míle uváděny různé hodnoty (na straně 49 a 209 je uvedeno, že množství srážkových vod z plochy rychlodráhy bude 849,5 l/s, kdežto na stranách 201 a 294 je uvedeno číslo 987,5 l/s.	

Z hlediska zásobování teplem nových zastávek rychlodráhy nejsou z hlediska vlivu na životní prostředí připomínky. Na parní soustavu centrálního zdroje tepla Holešovice je navrženo (po kladném projednání s provozovatelem tepelných rozvodů Pražskou teplárenskou, a.s.) napojení železničních stanic Bubny - Vltavská a Praha - Výstaviště. 

Z hlediska zásobování zemním plynem nemá hlavní město Praha k dokumentaci připomínky. Předložený záměr není v rozporu s platným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Upozorňujeme, že v rámci navržené stavby dojde ke křížení a souběhu s vysokotlakým okružním plynovodem DN 300, DN 500 a jeho odbočkami pro městské a průmyslové regulační stanice. Případné přeložky těchto plynovodních sítí a podmínky křížení a souběhů je nutno projednat s provozovatelem Pražskou plynárenskou a.s. 

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou k předložené dokumentaci připomínky. 

Z hlediska telekomunikací nejsou zásadní připomínky. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy.

Po seznámení s předloženou dokumentací hlavní město Praha souhlasí s předloženým záměrem, požaduje realizaci záměru ve variantě doporučené zpracovatelem dokumentace EIA – tedy opuštění části stávající trati na území Stromovky a vybudování dvou paralelních tunelů. Dále hlavní město Praha trvá na dořešení otázek formulovaných ve vyjádření a splnění všech opatření, která jsou uvedena na konci souhrnné zprávy předložené dokumentace EIA. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy.

Hlavnímu městu se jedná zejména o prověření možnosti zachování některých hodnotnějších dřevin v prostoru stavby.