Příloha k usnesení Rady HMP č. 0398 ze dne 26.3.2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro Oblastní multifunkční centrum Štěrboholy – sever, Praha 15

Z hlediska urbanistické koncepce je výstavba multifunkčního komplexu přijatelnou a pro rozvoj podnikatelských aktivit prospěšnou. Podle Územního plánu hlavního města Prahy, schváleného usnesením Zastupitelstva hlavního města Prahy č. 10/05 dne 9. 9. 1999, který nabyl účinnosti 1. 1. 2000, se uvedený záměr nalézá ve funkčních plochách ZOS (zvláštní území bez specifikace náplně), SVO (smíšené území obchodu a služeb) a PP (parkové plochy). Výše citované funkční určení umožňuje realizaci záměru tak, jak je pro účely posouzení vlivů na životní prostředí předložen.

Plocha funkčně vymezená platným územním plánem pro park a parkově upravenou plochu zeleně musí být plně respektována.
Hlavní město Praha upozorňuje, že záměr na výstavbu multifunkčního centra s kapacitou 12 420 m2 obchodních ploch, 17 940 m2 kancelářských a 14 397 m2 ploch pro služby, sklady a zábavu je v souladu s předpokládaným funkčním využitím území, avšak spolu s obchodními plochami jižně od Štěrboholské radiály zakládá nákupní centrum s regionálním dosahem, se kterým zde platný ÚPn nepočítal. Koncepce ÚPn byla založena na lokalizaci center regionálního dosahu zásadně ve vazbě na kapacitní obytná území a na kapacitní městské hromadné dopravě. Ani jednu tuto zásadu předložený záměr nenaplňuje. Návštěvníci multifunkčního a nákupního centra musejí všichni přijet autem, což neúměrně zatíží již dnes přetížený průmyslový polookruh a tím i celou komunikační síť.
Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 
Výpočet potřebného počtu stání pro automobily je třeba provést dle vyhlášky č. 26/1999 Sb. hl. m. Prahy o obecných technických požadavcích na výstavbu v hlavním městě Praze.
Dopravně-inženýrské údaje zatížení komunikační sítě pro jednotlivé časové horizonty v přilehlém území byly zpracovány ateliérem PROMIKA s využitím údajů ÚDI. Vzhledem k tomu, že oficielní dopravně-inženýrské údaje pro potřeby EIA pro všechny časové horizonty a etapy poskytuje MHMP-SURM a ÚDI, a dále vzhledem k tomu, že z doložených kartogramů není jednoznačně zřejmé, které údaje zpracoval ÚDI a které ateliér Promika, je nutné, aby doložené kartogramy zatížení komunikační sítě a výchozí dopravně-inženýrské předpoklady, které jsou součástí výchozích podkladů pro předmětnou dokumentaci EIA, Ústav dopravního inženýrství potvrdil.
S ohledem na skutečnost, že předložený záměr bude znamenat přitížení komunikační sítě v přilehlém území, bude třeba doložit posouzení provozuschopnosti světelně řízených křižovatek na ulici Průmyslové v prostoru mimoúrovňové křižovatky Štěrboholská radiála – Průmyslová – Černokostelecká i křižovatky Průmyslová – U Stavoservisu pro jednotlivé časové horizonty (uvedení areálu do provozu a rok 2010) na základě oficielních dopravně-inženýrských podkladů.
Součástí investice musí být nové komunikační přemostění Štěrboholské radiály mezi předmětným areálem a rozvojovým územím na západě Štěrbohol (východně od stávající mimoúrovňové křižovatky Štěrboholská radiála – Průmyslová – Černokostelecká).
K technickému řešení záměru se nelze vyjádřit, protože součástí předložené dokumentace EIA nejsou odpovídající grafické technické přílohy. 
Z hlediska ochrany přírody a krajiny je možno předložený záměr, s ohledem na stávající podobu dotčené plochy (ladem ležící orná půda bez kvalitnější vegetace) a polohu v sousedství dvou nadřazených komunikací a Spalovny Malešice, která je výraznou krajinnou dominantou, akceptovat. Konkrétní řešení je v zásadě také akceptovatelné, jsou k němu však tyto připomínky :
Vegetace navržená v ploše E, ve funkční ploše PP (parky a parkově upravené plochy) musí být na rostlém terénu (což z dokumentace není jasné) – zachování těchto nezpevněných ploch je nutné jako kompenzace nové výstavby.
Přestože parkoviště navržené v ploše C není velkého rozsahu, hlavní město Praha jej doporučuje členit stromy; optické „rozbití“ prostoru pomůže zmenšit negativní dojem z nově realizované výstavby.
Oproti předloženému návrhu hlavní město Praha také požaduje doplnění vzrostlé zeleně po obvodu nového areálu ze stejného důvodu jako v předchozím bodě – stavba tak bude alespoň částečně pohledově odcloněna od okolí.
Z hlediska městské zeleně navrhované řešení respektuje rozsah monofunkčních ploch zeleně v kategorii PP – parky a parkově upravené plochy. 
Dle výkresu platného ÚPn hl. m. Prahy č. 31 – „Podrobné členění ploch zeleně“  je obdélníková  úhlopříčně orientovaná parková plocha mezi funkčními plochami ZOS (zvláštní bez specifikace náplně), SVO (smíšené obchodu a služeb) a SVO (smíšené obchodu a služeb) zařazena v kategorii parky. V rozporu se závaznou částí ÚPn stanovenou Vyhláškou č. 32/1999 o závazné části ÚPn hl. m. Prahy ve znění pozdějších předpisů je umístění dešťové kanalizace v parkové ploše, protože se nejedná o cit.: „Nezbytná plošná zařízení a liniová vedení technického vybavení pro uspokojení potřeb území vymezeného danou funkcí“ – tedy monofunkční plochy zeleně parky – PP.  Požadavek na umístění retenčních nádrží nevyvolává realizace parku, ale umístění komerčních aktivit s parkovacími plochami. Hlavní město Praha proto požaduje, aby byly umístěny v plochách doplňkové zeleně v územích ZOS a SVO a ne v monofunkční ploše zeleně, kterou výrazně limitují v možnosti kvalitních výsadeb. Akceptovatelné je omezení rozsahu nádrží (max.1), volba optimální polohy a zejména minimalizace tras dešťové kanalizace.  
 Hlavní město Praha požaduje doplnit informace týkající se střešní zeleně zejména z hlediska navrhovaných mocností vegetačního souvrství, které ovlivňují započitatelný rozsah zeleně a v neposlední řadě i možnosti výsadeb.  V doložených bilancích nelze vysledovat. 

Hlavní město Praha požaduje rozčlenit parkoviště stromy, zejména západně od multifunkčního centra ( např. na 5 parkovacích stání 1 strom). 
Bilance zeleně je nutné členit v souladu s funkčním využitím území. Údaje, které slučují do bilancí monofunkční a doplňkové plochy zeleně, jsou zkreslující a nevypovídají o kvalitě a vyváženosti zastavitelných území. Sloučené údaje v případě zájmu jednoho investora je vhodné uvádět pouze jako informativní a nedávat je do souvislostí s hodnotami, které jsou směrné pro posouzení míry využití v území. 
Z hlediska ochrany zemědělské půdy jsou pozemky dotčené výstavbou součástí zemědělského půdního fondu (ZPF) – kultura orná půda. Realizace uvedeného záměru si vyžádá trvalý zábor ZPF o velikosti cca 14,37 ha mimo současně zastavěné území. Záborem budou dotčeny půdy BPEJ 2.26.01 – III.tř. ochrany (0,245 ha) a 2.26.04 – IV.tř. ochrany (14,12 ha). Část pozemků je odvodněna starou systematickou drenáží, v současné době pozemky nejsou obdělávány – jedná se o postagreární lado porostlé polními plevely.
Trvalý zábor zemědělského půdního fondu znamená negativní vliv z hlediska ochrany ZPF vzhledem  k neobnovitelnosti tohoto přírodního zdroje. V platném ÚPn však bylo toto území určeno pro SVO, ZOS a PP a opatřeno souhlasem příslušného orgánu ochrany ZPF s vynětím ze ZPF a uvedený záměr je proto v souladu s ÚPn.
Z hlediska znečištění půdy z automobilové dopravy a aplikace posypových solí se nejedná o významný vliv, navržená stavba není rizikovým faktorem z hlediska vodní a větrné eroze. Skrytá ornice bude použita k nadlepšení sadově upravených ploch. Závěry uvedené v dokumentaci lze akceptovat.
Z akustického hlediska jsou předložené výpočty hlukového stavu z výstavby a provozu  provedeny pouze pro několik vybraných bodů, není provedeno plošné zhodnocení území. Výpočty je proto třeba doplnit (např. pomocí schváleného programu Hluk-Plus), aby bylo možno do mapových podkladů zanést umístění limitních hlukových izofon.
V části 4 – maximálně přípustné hlukové hodnoty má navíc zpracovatel uvedeny hodnoty, které nejsou v citovaném VN 502/2000 Sb. uvedeny (hluk ze stavební činnosti v noční době) a zpracovatelem uvedená hodnota 45 dB(A) by měla být správně 40 dB(A), jelikož se jedná o stacionární zdroje.
Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace ve své rozptylové studii konstatuje, že dané území je značně ovlivněno stávající dopravní zátěží. Odhad zvýšení  dopravní zátěže  obslužní dopravou navrhovaného centra se pohybuje kolem 3 %, ovšem v území se nenacházejí obytné zóny. Výjimkou jsou obytné domy na ulici Ústřední. V  rozptylové studii se konstatuje, že na referenčním  bodě umístěném na obytné budově v této oblasti  byly stanoveny koncentrace škodlivých látek NOx, které v současnosti překračují krátkodobé limity. Bylo by vhodné navrhnout nápravná opatření, která by pomohla danou obytnou zónu ochránit (realizace  ochranného valu, zeleně, a pod). 
Rozptylová studie  konstatuje, že se imisní situace v zájmovém území ve  výhledu na r. 2010 nebude zhoršovat vzhledem ke snižování emisních faktorů, i když bude docházet ke zvyšování dopravní zátěže. Toto konstatování je značně optimistické a předpokládá rozsáhlou obměnu vozového parku v ČR, což je  obtížně dosažitelné.
Z hlediska nakládání s odpady dokumentace v zásadě splňuje požadavky na ni kladené,  hodnotí odpady které vzniknou jak při stavbě (včetně odhadu bilance výkopových zemin, která se při současných znalostech jeví jako vyrovnaná), tak při provozu zařízení. U výčtu odpadů z provozu zařízení však postrádáme zmínku o nebezpečných odpadech, které jsou běžnou součástí komunálního odpadu (20 01 21 – zářivky a jiný odpad obsahující rtuť,  20 01 33 – baterie a akumulátory zařazené pod č. 16 06 01,  16 06 02, 16 06 03 a netříděné baterie a akumulátory  obsahující tyto baterie, 20 01 35 – vyřazené elektrické a elektronické zařízení obsahující nebezpečné látky), které by měly být z komunálního odpadu separovány. 
Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je předložená dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. 
V kapitole C.II.A.2. „Voda“  je zhodnocen výskyt podzemní vody ve vazbě na  geologickou stavbu lokality a infiltrační schopnosti zastižených zemin a hornin. V kapitole C.II.A.4.  jsou podrobně  popsány   geologické a hydrogeologické poměry. 
Z hlediska surovinových zdrojů nejsou v zájmovém území registrována žádná ložiska nerostných surovin,  dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí žádné geologické  památky ani významné paleontologické nálezy. 
Navrhovaná výstavba  nevyvolá  podstatné změny v  hydrogeologickém režimu. Výstavba dešťové kanalizace v hranicích  výhradního ložiska nerostných surovin musí být  projednána  s  OBÚ. 
Z hlediska zásobování vodou neovlivňuje navržené řešení negativním způsobem životní prostředí. Areál oblastního multifunkčního centra bude napojen vodovodní přípojkou DN 200 na veřejný vodovodní řad DN 600. Celková roční potřeba vody areálu bude činit 22100 m3/rok. Řešení není v rozporu s koncepcí zásobování vodou a schváleným územním plánem. 
Z hlediska odkanalizování a vodních toků nespadá dotčené území do vodohospodářsky významné oblasti, nevyskytují se v něm pásma hygienické ochrany vodních zdrojů. Lokalita leží na rozvodnici povodí Botiče a Hostavického potoka (menší část lokality o ploše cca 2 ha podél Průmyslové ulice leží v povodí Botiče, větší zbývající část území o ploše cca 12,5 ha je součástí povodí Hostavického potoka). V řešené lokalitě nejsou žádné stávající inženýrské sítě.  
Odvedení splaškových vod z celé lokality je navrženo do areálové kanalizace, která je svedena čtyřmi přípojkami do veřejné jednotné kanalizace v ulici Průmyslová. Dále budou splaškové vody svedeny kanalizačním systémem na ÚČOV (ústřední čistírnu odpadních vod) na Trojském ostrově. Celkové množství splaškových vod bude 180,53 m3/den. Splaškové vody z restauračního provozu budou odvedeny přes odlučovač tuků. 
Dešťové vody z území ležícím v povodí Botiče budou svedeny do jednotné kanalizace v Průmyslové ulici. Z území ležícím v povodí Hostavického potoka (celková plocha 12,5 ha) budou dešťové vody rozděleny na čisté a znečištěné. Znečištěné dešťové vody (to je z parkovišť, zpevněných ploch a ramp OMC Štěrboholy – sever) budou odváděny areálovou dešťovou kanalizací přes DUN (dešťovou usazovací nádrž) s osazeným odlučovačem ropných látek na odtoku do obvodové dešťové stoky. Celkový odtok znečištěných dešťových vod bude 179,65 m3. Čisté dešťové vody z ploch střech, teras, části parkových ploch 4,82 ha (odtok 316.16 m3), přečištěné dešťové vody z parkovišť budou odváděny dešťovou areálovou kanalizací přes retenční nádrže o celkovém objemu 750 m3 a z plochy 2,67 ha parkových a travnatých ploch přímo do areálové dešťové kanalizace (odtok 70,66m3) budou odváděny do melioračního příkopu č.1 a dále do recipientu - Hostavického potoka. Přibližně ze 4 ha parkových a travnatých ploch budou čisté dešťové vody zasakovány na místě. 
Upozorňujeme, že část Odkanalizování areálu (str. 21) není plně v souladu s částí C.II.A.2. Voda – povrchové vody (str. 43). V kapitole Odkanalizování areálu je vysloven předpoklad, že konečným recipientem dešťových vod bude Hostavický potok (a tomu odpovídá i výkresová dokumentace) a v kapitole C.II.A.2. Voda – povrchové vody je navrhováno odvodnění části areálu o rozloze cca 2 ha do jednotné kanalizace vedoucí podél ulice Průmyslová a zbývající část do Hostavického potoka. 
Odvodňované území dešťových vod tvoří tří dílčí povodí. Dešťové vody z povodí podél Štěrboholské radiály jsou svedeny do Štěrboholského potoka přes DUN. Dešťové vody z OMC Štěrboholy – sever jsou svedeny hlavním řadem DN 800 na východní straně do melioračního příkopu s pracovním číslem 1. Dešťové vody z ploch na severní straně od melioračního příkopu č.1 a jižně od dešťové kanalizace DN 1200 jsou svedeny a zadrženy v jezírku s funkcí retenční nádrže s přepadem do propustku pod ulicí Nedokončená. Za ní je koryto melioračního příkopu vedeno podél Lomnické ulice do Hostavického potoka. 
Odvedení dešťových vod je vedeno v přirozené údolnici území do melioračního příkopu se svedením povrchových vod, drenážních vod z povodí příkopu a vod přivedených dešťovou kanalizací DN 1200 ze severozápadní části území. Vzhledem ke složitosti vodohospodářských poměrů v řešeném území doporučuje hlavní město Praha zpracovat vodohospodářskou studii s bilancí všech vod, na které se v této dokumentaci pouze odkazuje (např. drenážní vody z drenáží bez dokumentace - z období před II světovou válkou, bez závěrů monitoringu v letech 1993 až 1995 Státní meliorační zprávou) a posoudit vlivy celého povodí pro návrh trasy a úpravu koryta melioračního příkopu nebo spíše místní vodoteče. 
I přes dílčí uvedené nedostatky je dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření (předčistící a retenční zařízení). 
Z hlediska zásobování teplem nejsou k dokumentaci připomínky, zásobování teplem objektu je navrženo z horkovodní soustavy CZT Pražské teplárenské. Místo a způsob napojení je nutno projednat s provozovatelem tepelných rozvodů Pražskou teplárenskou, a.s. 
Ve výkresové části upozorňujeme na chybné označení tepelného vedení – jedná se o horkovod, nikoliv teplovod. 
Z hlediska zásobování zemním plynem bez připomínek. Stavba není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Případné přeložky plynovodních sítí je nutno projednat s provozovatelem - Pražskou plynárenskou a.s. 
Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou připomínky. Stavba není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl.m. Prahy. 
Z hlediska telekomunikací nejsou připomínky. Stavba není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. Upozorňujeme, že územím vedou dálkové telekomunikační kabely.
Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha souhlasí se záměrem a požaduje dořešení výše uvedených připomínek. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy. 
Zejména se jedná o:
-	soulad s Vyhláškou č. 32/1999 o závazné části ÚPn hl. m. Prahy,
-	posouzení provozuschopnosti světelně řízených křižovatek,
-	doplnění zeleně