Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1021 ze dne 25. 6. 2002

                                                                                                         V Praze dne 17. června 2002
                                                                                                         Č.j. MHMP 65367/2002
                                                                                                         K č.j. M/100538/02

Vážený pane ministře,

	v příloze Vám zasílám připomínky k návrhu  zákona o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí).

	S pozdravem

                                                                                              v z. Ing. Petr  Š v e c

                                                                                      primátor hlavního města Prahy

Příloha:  1

Vážený pan

RNDr. Miloš   K u ž v a r t
ministr životního prostředí   

P r a h a

                                                                                                    Příloha k č.j. MHMP 65367/2002

P ř i p o m í n k y

k návrhu zákona o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí)

K návrhu zákona o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí)

K § 2 písm. b)

	Zcela nejasná je definice koncepce. Za koncepci nelze jednoznačně považovat návrh koncepce tak, jak to uvádí toto ustanovení. Navrhujeme proto z definice vypustit slova „nebo návrh koncepce jimi předkládaný ke schválení“.

K § 7

	Ustanovení tohoto paragrafu se dotýká i koncepcí, které jsou vymezeny s ohledem na životní prostředí, např. § 4 zákona č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, a navazující nařízení vlády č. 195/2001 Sb., kterým se stanoví podrobnosti obsahu územní energetické koncepce. Proto v oznamovací povinnosti by dostatečně charakterizovalo předmět oznámení koncepce např. zpracování územní energetické koncepce ve smyslu zákona č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií. Vzhledem k tomu, že na výběr zpracovatele koncepce se obvykle vztahují podmínky pro zadávání veřejných zakázek a splnění náležitostí oznámení podle přílohy č. 1 zákona vyžaduje součinnost zadavatele se zpracovatelem, je výklad termínu „neprodleně“ značně neurčitý.

K § 9 odst. 1 – první věta

	Navrhujeme vypustit část věty „nebo ode dne uplynutí lhůty podle § 7 odst. 3“.

K § 9 odst. 1 – první věta

	Navrhujeme vložit za slovo „stanoví“ slovo „nejpozději“.

	Pozn. – tím je ošetřena možnost vydat podmínky obsahu a rozsahu posouzení koncepce v době dané pro závěry zjišťovacího řízení.

K § 9 odst. 1

	V termínové návaznosti oznámení koncepce – zjišťovací řízení – stanovení podmínek obsahu a rozsahu posuzování koncepce je určení požadavku na zpracování možných variant koncepce omezující, protože v zásadě rozpracování problematiky do možných variant vyplyne až z průběhu zpracování koncepce.

K § 9 odst.  2 – první věta    -  připomínka zásadní

	Navrhujeme vypustit část věty „do 15 dnů ode dne zveřejnění dohody podle § 10 odst. 1“.

K § 9 odst. 2 – první věta    - připomínka zásadní

	Navrhujeme vložit za slovo „zašle“ slovo „neprodleně“.

První věta tedy zní:
„Stanovení podmínek podle odst. 1 příslušný úřad zašle neprodleně oznamovateli a zveřejní je způsobem uvedeným v § 20.“

K § 10 odst. 1 – první věta  - připomínka zásadní

	Navrhujeme vložit za druhou větu novou větu tohoto znění: „Oznamovatel zašle neprodleně příslušnému orgánu dohodu o posuzovateli.“.

K § 10 odst. 1 – poslední  věta    - připomínka zásadní

	Navrhujeme slovo „sjednání“ nahradit slovem „doručení“.

K § 10 odst. 2

	Na požadavek účasti posuzovatele na zpracování koncepce se rovněž vztahují podmínky pro zadávání veřejných zakázek a jeho určení by mělo proběhnout současně s výběrem zpracovatele koncepce.

K § 12 odst. 7

	Nechápeme proč jsou pro zpracování dílčího vyhodnocení stanoveny de facto 2 lhůty a navíc další lhůta pro předání dílčího vyhodnocení. Navrhujeme, aby posuzovatel zpracoval a předal dílčí vyhodnocení do 25 dnů o předání vyjádření příslušným úřadem.

K § 13 odst. 6

	Stejná připomínka jako u § 12 odst. 7. 

K § 15 odst. 3

	K termínu „schvalovací orgán“ – v řadě případů bude schvalovací orgán totožný s oznamovatelem. V tomto případě je však celý proces pouze formální, protože si oznamovatel co by schvalující orgán zdůvodní,  proč do koncepce nezahrne nebo zahrne pouze z části  požadavky k ochraně životního prostředí.

K § 15 odst. 4 – připomínka zásadní

	Z jakého důvodu nemusí MŽP vydávat stanovisko? Je to v rozporu s druhou větou § 15 odst. 3.

K § 21 odst. 1 - první věta  -  připomínka zásadní

	Zde se ukládá oznamovateli zajistit veřejné projednání, to je v rozporu s § 12 odst. 2 poslední věta. Navrhujeme upravit větu takto: „Příslušný úřad je povinen po dohodě s oznamovatelem zajistit veřejné projednání“.

K § 21 odst. 1 - druhá věta

	Není jasné, co se posuzuje na veřejném projednání a v jakém termínu se veřejné projednání koná u případů koncepce, pro kterou není zpracováván dílčí návrh koncepce.

K § 21 odst. 5 - druhá věta  - připomínka zásadní

	Upozorňujeme na rozpor s § 12 odst. 2 poslední věta. Navrhujeme ji upravit následovně: „Pokud příslušný úřad veřejné projednání ukončil, stanoví po dohodě s oznamovatelem místo a čas nového veřejného projednání, ……“.

K § 29 – poznámka pod čarou

	U zákona č. 44/1988 Sb. – chybí název zákona.

K části druhé – změna zákona o posuzování vlivů na životní prostředí

K § 1 odst. 1

	Ustanovení uvádí, že zákon upravuje posuzování vlivů na životní prostředí. Z ustanovení není zřejmé, že jde o posuzování vlivů záměrů na životní prostředí. Vzhledem k tomu doporučujeme za slovo „vlivů“ doplnit slovo „záměrů“.

K § 6 odst. 3 – připomínka zásadní

	Navrhujeme opravit číslici 15 na 10.

K § 6 odst. 4 – připomínka zásadní

	Doporučujeme opravit číslici v první větě na 20. (Pro samosprávné orgány je 15 dnů příliš krátká lhůta).

K § 7 odst. 2 - třetí věta – zásadní připomínka

	Navrhujeme doplnit takto: „…. územním samosprávným celkům a  MŽP a v téže …“.

	Pak bude toto ustanovení v souladu s § 21 písm. f.

K § 8 odst. 2 - první věta – připomínka zásadní

	Navrhujeme opravit číslici 15 na 10.

K poznámkám pod čarou

	V odkazu 1) – upozorňujeme na chybně uvedené číslo zákona o vodách (č. 254/2001 Sb.).

	V odkazu 2) – chybí název zákona č. 44/1988 Sb. (horní zákon).
	
	V odkazu 9) – chybí název zákona (stavební zákon).

	V odkazu 12) – chybí názvy zákona a je chybně uvedeno číslo zákona o vodách.

	 V odkazu 12a) – chybí název zákona.

K příloze č. 1 kategorie I

K bodu 9.4.

	Je třeba upravit s přihlédnutím k bodu 9.3. – připomínka zásadní,  požadujeme řešit na jednání dne 24. 6. 2002.

K příloze č. 1 kategorie II

K bodu 2.11.

	Navrhujeme vypustit „ostatní hloubkové vrty o hloubce 50 m a vyšší“ – připomínka zásadní.

K bodu 9.1.

	Je třeba koordinovat s upraveným bodem 9.4. kategorie I. (viz. výše) – připomínka zásadní, požadujeme řešit na jednání dne 24. 6. 2002.

K bodu 10.1.

	Navrhujeme před bod 10.1.,  případně zpracovat do bodu 10..1. - posuzování záměru – zařízení pro nakládání s nebezpečnými odpady s kapacitou do 1000 t/rok. – Připomínka zásadní.

K příloze č. 3

K bodu E

	Navrhujeme vymazat závorku – bude odstraněn rozpor s § 6 odst. 2. Připomínka zásadní.

K části třetí - změna stavebního zákona 

K navrženým změnám

	Z důvodové zprávy vyplývá, že územně plánovací dokumentace je jednou z nejdůležitějších koncepcí ve smyslu navrhovaného zákona. Její pořizování je upraveno stavebním zákonem. Navrhovaná novela v § 20, 21 a 22 má zakotvit posuzování vlivů územně plánovací dokumentace na životní prostředí. Stavební zákon však užívá jiné pojmy než zákon o posuzování vlivů na životní prostředí. Pouhé doplnění tří procesních ustanovení do § 20, 21 a 22 stavebního zákona bez toho, že by bylo uvedeno jaké fázi při posuzování koncepce odpovídají jednotlivé fáze pořizování územně plánovací dokumentace, jsou podle našeho názoru nedostatečnou úpravou.

Některé další připomínky hlavního  města Prahy z hlediska pořizovatele ÚPD

Návrh zákona o posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí uvádí českou právní úpravu do souladu se Směrnicí SEA. V porovnání se zákonem č. 244/1992 Sb., o posuzování vlivů rozvojových koncepcí a programů na životní prostředí, se nově definuje předmět posuzování, upřesňuje se a konkretizuje rozsah a zejména postup při posuzování. Návrh dále usiluje o včasné a účinné zapojení veřejnosti, orgánů samosprávy i správních úřadů. Cílem je získat pro příslušný úřad dostatečně odborný podklad pro vydání stanoviska ke koncepci, bez kterého nelze koncepci platně schválit. Hlavní město Praha se tedy bude podle této nové právní úpravy v oblasti posuzování vlivů koncepcí na životní prostředí vyjadřovat jako dotčený územní samosprávný celek (DÚSC), jehož správní obvod alespoň nebo částečně tvoří dotčené území.

Hlavní město Praha uplatňuje připomínky zejména k předmětu posuzování, který se týká územně plánovací dokumentace (dochází k duplicitě mezi zákony, protože řešení této problematiky se objevuje ve věcném záměru stavebního zákona, který byl schválen usnesením vlády č. 612 z 20. 6. 2001).

Dále ustanovením § 9 odst.1 a 2 a § 12 odst. 5 návrhu zákona přejímá příslušný úřad kompetence pořizovatele ÚPD (srov. § 20 odst. 1 stavebního zákona a § 11 odst. 1 vyhl. č.135/2001 Sb., § 21 odst. 5 stavebního zákona a § 13 odst. 2 vyhl. č. 135/2001 Sb). Zatímco stavební zákon svěřuje odpovědnost za koordinaci využití území a optimalizaci územních podmínek pro toto využití (§ 1 a 2) orgánům územního plánování (§ 12 a 15), směřuje návrh zákona k částečnému převedení této působnosti na MŽP a k nadřazení jeho pozice pořizovateli. S tímto  posunem působnosti nelze zásadně souhlasit.

 Dále k časovým lhůtám pro zaslání jednotlivých vyjádření DÚSC příslušnému úřadu: jedná se o stanoviska k oznámení koncepce, dílčím návrhům koncepce a dílčím vyhodnocením, ke konečnému návrhu koncepce a závěrečnému vyhodnocení. 

Požadované změny jsou zohledněny v následující tabulce.

	§	Návrh zákona		Připomínka	

Oznámení koncepce	§ 7 odst. 3	30 dnů ode dne jeho zveřejnění		45 dnů ode dne jeho zveřejnění, případně 30 dnů ode dne doručení
	
Dílčí návrhy koncepce a dílčí vyhodnocení
	§ 12 odst. 
3	15 dnů ode dne konání veřejného projednání		30 dnů ode dne konání veřejného projednání	
Konečný návrh koncepce
	§ 13 odst. 3	30 dnů ode dne jeho zveřejnění		45 dnů ode dne jeho zveřejnění, případně 30 dnů ode dne doručení
	
Závěrečné vyhodnocení	§ 13 odst. 8	20 dnů ode dne jeho zveřejnění		30 dnů ode dne jeho zveřejnění, případně 20 dnů ode dne doručení	

Jednotlivá vyjádření musí být včas odeslána příslušnému úřadu, aby připomínky hlavního města Prahy byly v dalších stupních zpracování koncepce akceptovány. Celá procedura je komplikována tím, že vyjádření z hlediska posuzování vlivů na životní prostředí musí být odsouhlaseno usnesením rady hlavního města Prahy, které musí být předloženo s osmidenním předstihem. Jelikož se nám  takto všechny lhůty zkracují o 8 dní, považujeme navržené změny za oprávněné.

V současné době Sekce Útvar rozvoje hlavního města Prahy (SURM) připravuje vyjádření hlavního města Prahy k záměrům z hlediska posuzování vlivů na životní prostředí. Také během tohoto procesu posouzení se velmi často potýkáme s časovou tísní, neboť aby byly připomínky hlavního města Prahy v dalších stupních projektové dokumentace zapracovány, musí být také vyjádření hlavního města Prahy odsouhlaseno usnesením rady hlavního města Prahy. V předložené novele zákona č. 100/2001 Sb., je prodloužena lhůta, kdy příslušný úřad zasílá kopii oznámení a dokumentace záměru o 10 dní. Jelikož kopie obdržíme vždy trochu „v předstihu“, považujeme tuto změnu za příznivou.

Z hlediska legislativně technického pro přehlednost doporučujeme zvážit úpravu návrhu tak, aby přechodná a zrušovací ustanovení byla uvedena až na závěr celého právního předpisu /i když Legislativní pravidla vlády připouštějí tato ustanovení uvést v závěru části právního předpisu – čl. 28 odst. 6 písm. a)/.

	Současně upozorňujeme na čl. 29 odst. 2 Legislativních pravidel vlády, podle kterého se text přílohy k právnímu předpisu uvádí za textem právního předpisu.

	Doporučujeme zvolit podobnou formu jako je např. u zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů.

Závěr

	Návrh tohoto zákona považujeme za příkladný nárůst byrokracie.

	Myšlenka je sice dobrá, je ji však třeba realizovat ve výrazně jednodušší formě jako integrální součást pořizování územně plánovacích podkladů.

	V době, kdy je veřejností vyžadováno snížení byrokracie a zjednodušení úředních postupů, působí tento návrh zákona zcela opačně.

	Celý proces tak, jak je navržen, velmi brzdí proces přípravy územně plánovací dokumentace, který je již dnes neúměrně dlouhý, a ve svém důsledku i přípravu a realizaci staveb. To pak bude mít nepochybně záporný vliv na rozvoj státu.

	Proto s návrhem zákona tak, jak je připraven,  nesouhlasíme.