Prezentace pomoci EU při odstraňování škod z povodní
 v hlavním městě Praze

Zahájení a úvodní slovo
(radní HMP p. M. Gregar)

Je to již devět měsíců, kdy Prahu postihla historicky největší povodeň v jejích datovaných dějinách. Škody, které na území města  napáchala jsou v řádu miliard korun a nevyhnuly se ani vodohospodářské infrastruktuře v majetku města,  jejímž správcem je Pražská vodohospodářská společnost a.s. 

Obrovský dopad povodně byl patrný zejména na Ústřední čistírně odpadních vod v Bubenči, ale následky povodně byly předpokládány i na stokovém systému, který je běžnému pohledu skryt. Proto představenstvo Pražské vodohospodářské společnosti uvolnilo operativně nemalou finanční částku na zahájení prohlídek kanalizačních sběračů a stok, aby byl zmapován jejich stav a předešlo se tak případným haváriím, které mohou mít vážné důsledky na chod města. Garantem celého projektu revizí se tak stala PVS a.s. Prohlídky zahájila firma Inset s.r.o. s bezpečnostním zajištěním firmou Marimila a s technickým zajištěním provozovatele tj. firmou Pražské vodovody a kanalizace a.s. 

V průběhu září loňského roku PVS a.s. uvítala nabídku Evropské unie na zařazení některých akcí do financování ze zvláštních fondů ISPA, určených k odstraňování škod na vodohospodářské infrastruktuře v České Republice. 

Spojovacím můstkem a garantem akce se za náš stát stal Státní fond životního prostředí, který začal s magistrátem HMP a Pražskou vodohospodářskou společností úzce spolupracovat. Vzhledem ke specifičnosti pomoci bylo nutno urychleně zahájit práce na přípravě projektů. Všem šlo především o čas a v praxi se potvrdilo známé přísloví „ kdo rychle dává, dvakrát dává „. 

V relativně krátké době šesti měsíců byly do projektů ISPA zahrnuty akce v celkové hodnotě téměř 335 milionů korun a zároveň byly v této době i připraveny k realizaci. V praxi to znamenalo  obratem zajistit projektovou dokumentaci na všechny projekty včetně všech nezbytných podkladů, zejména geotechnických průzkumů. Zde je nutno  zmínit operativní přístup oslovených projektantů, kteří pochopili časovou tíseň a vyšly PVS maximálně vstříc. Jedná se o firmy ing. Tomáš Spilka - Aquion , D – plus a KO-KA.  Bylo nutno zajistit ohlášení akcí na stavební úřad a koordinaci s ostatními správci sítí. To se někde neobešlo bez drobných problémů, ale bylo nutno si uvědomit, že se ve svém důsledku jedná o odstraňování škod přírodní katastrofy a nemohou platit obecně zaběhnuté postupy. Na všechny projekty proběhla výběrová řízení a s jednotlivými zhotoviteli byly podepsány smlouvy o dílo. 

Stavebně bylo a je nutno u kanalizačních stok sanovat hlavně stavy po průtoku odpadních vod za tlakového režimu při povodni. Technicky se porušení projevuje popraskáním zděných stěn vstupních šachet a objektů a vznikem dutin za ostěním stoky. Tyto dutiny vznikly prouděním vody  za povodně, které vyplavily ze zeminy jemné částice. V těchto dutých prostorech je skryto nebezpečí, protože při dalším tlakovém režimu ve stoce za přívalového deště může dojít k roztržení stoky do volného prostoru a následně ke zborcení celého díla s propagací na povrch. 

Hlavním způsobem sanace je proto stabilizace objektů a stok tlakovou injektáží jako v ul. Sokolovské a na sběračích nebo kombinace injektáže s vložkováním porušených stok  - Haštalské nám. Dodavateli sanací jsou firmy Čermák a Hrachovec a.s., Metrostav a.s., Pragis a.s., Skanska divize Čechy a.s a Železniční stavitelství Brno a.s. 

Specifickým je projekt geologického, geotechnického a geofyzikálního průzkumu stok, který je ve svém důsledku pokračováním revizí systému stok na dalších sběračích v délce téměř 80 km. Lze předpokládat, že i z tohoto průzkumu budou výstupy, které bude nutno v budoucnu řešit a město se tak bude s následky povodní potýkat určitě ještě několik let. Zhotovitelem tohoto projektu je firma Inset s.r.o.

Celkové náklady na tyto projekty jsou téměř 330 mil. korun. Finanční účast fondů ISPA je 85 %, to je téměř 285 mil. Kč. Zbytek ve výši zhruba 50 mil. korun je pokryt z vlastních zdrojů. 

Kromě těchto projektů je pro nápravu škod použito i jiných účelových dotací a to přímo z ministerstva zemědělství a ze Státního fondu životního prostředí v celkové výši až 500 mil. Kč. Tyto zdroje byly použity hlavně na sanaci a obnovení provozuschopnosti Ústřední čistírny odpadních vod. 

Již dnes je zřejmé, že další finanční částky budou potřeba na sanace stok, které prokáží revize probíhající v tomto roce a financované ze zdrojů ISPA.  

Závěrem lze konstatovat, že celkové náklady na sanaci povodňových škod na kanalizačním systému města převýší částku jedné miliardy korun. I proto je nutné vazby, nastavené v těchto projektech rozvíjet a včas připravovat následné projekty, které budou po našem očekávaném vstupu do EU financovány z příslušných fondů.