Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1039 ze dne 19. 6. 2001

ÚTVAR ROZVOJE HLAVNÍHO MĚSTA PRAHY
úsek strategických koncepcí

MONITOROVACÍ ZPRÁVA
o naplnování strategické koncepce
hl. m. Prahy v roce 2000

červen 2001

OBSAH

ÚVOD											4
STRATEGICKÉ PRIORITY HL. M. PRAHY					4
DALŠÍ PROGRAMY A AKTIVITY						6
NAPLŇOVÁNÍ STRATEGICKÝCH PRIORIT 					7
INTEGRACE PRAHY DO EVROPSKÝCH STRUKTUR			7
PRAHA - CENTRUM INOVACÍ A KVALIFIKOVANÝCH			 PRACOVNÍCH SIL								9
PODPORA TRHU S BYTY A ZAJIŠTĚNÍ DOSTUPNOSTI
BYDLENÍ										10
SPOLEHLIVĚ FUNGUJÍCÍ DOPRAVA ŠETRNÁ
K PROSTŘEDÍ MĚSTA								11
ÚSPORNÉ A UDRŽITELNÉ HOSPODAŘENÍ S ENERGIEMI,
VODOU A DALŠÍMI ZDROJI							13
ZKVALITNĚNÍ SPRÁVY MĚSTA						16
PŘECHOD NA POLYCENTRICKOU STRUKTURU MĚSTA		17
FINANCOVÁNÍ MĚSTA								19	
NAPLŇOVÁNÍ DALŠÍCH PROGRAMŮ A AKTIVIT				20

Monitorovací zpráva hodnotí výsledky dosažené v uplynulém roce při naplňování strategické koncepce města. Je zaměřena na strategické priority a na další programy a aktivity, které by měly být realizovány průběžně. Většina údajů se týká roku 2000, avšak tam, kde to je důležité, jsou uvedeny i aktivity prvních pěti měsíců roku 2001. Zpráva upozorňuje kde, proč a do jaké míry dochází k odchylkám od původních záměrů strategického plánu, nebo kde jeho realizace výrazně zaostává za předpokládaným postupem.

ÚVOD
Vypracováním strategického plánu a jeho přijetím 25. května 2000 se Praha jako první z hlavních měst postkomunistických zemí zařadila mezi ty metropole Evropské unie, jejichž rozvoj je směrován a řízen na základě koncepčních dokumentů strategického typu (Barcelona, Berlín, Londýn, Lyon, Mnichov, Vídeň a další). Praha tím vyslala významný signál jak pražské veřejnosti, svým samosprávným i správním složkám, české podnikatelské sféře a státní správě, tak i zahraničním investorům, ostatním velkým evropským městům a orgánům Evropské unie o tom, čeho chce ve svém rozvoji v příštích dvou desetiletích dosáhnout, jaké jsou její strategické priority a jaké konkrétní programy a projekty hodlá během dvou volebních období pražské politické reprezentace (do roku 2006) realizovat. Strategický plán v tištěné podobě obdrželo do dnešního dne 1 470 různých tuzemských adresátů a přibližně stejný počet zahraničních. Dalších zhruba 11 tisíc zájemců se seznámilo se strategickým plánem prostřednictvím internetu.
Pražský strategický plán se postupně stává důležitým nástrojem řízení města. Již před dokončením a schválením - v roce 1999 - podstatnou měrou ovlivnil rozhodování o tom, jak budou využity finanční prostředky z prodeje druhé emise pražských obligací. Stal se východiskem Regionálního operačního programu, na základě kterého město usiluje o podporu svých projektů z fondů Evropské unie. Ke strategickým prioritám Prahy bylo přihlédnuto při sestavování rozpočtu města a programu investičních akcí na rok 2000, 2001 a obdobným způsobem by se mělo postupovat i letos. Na úrovni politického vedení města a v případě velkých koncepčních záměrů je strategický plán skutečnou oporou samosprávného rozhodování.
Nelze však říci, že i na nižších úrovních správy města strategický plán plně vešel do obecného povědomí a je využíván tak, jak by měl - tedy jako závazný samosprávný koncepční dokument, s nímž by měla být konfrontována všechna důležitá politická a výkonná rozhodnutí města. Jen zřídkakdy jsou připravované aktivity porovnávány s úkoly strategického plánu, jimi zdůvodňovány a při předkládání příslušných materiálů do Rady či Zastupitelstva hl. m. Prahy se jen výjimečně zmiňuje vazba nebo souvislost s pražskou strategií. Ani veřejné prezentace jednotlivých záměrů města nesvědčí o tom, že konání politických představitelů a správních orgánů města vychází ze společně přijaté globální strategie, vyjádřené strategickým plánem - i když tomu tak ve skutečnosti v mnoha případech je. Veřejnost, která se na přípravě dokumentu prostřednictvím různých svých sdružení podílela, tak nedostává průběžné informace o tom, jak je program rozvoje pražské komunity postupně naplňován.
Způsob, jakým byl pražský strategický plán připraven, jeho obsah, forma i fakt, že jde nejen o programové prohlášení politické reprezentace, ale především o praktický realizační program města téměř jednomyslně přijatý pražským zastupitelstvem, je v zahraničí velmi ceněn jak politiky a odborníky z ostatních velkých měst Evropy, tak i v orgánech Evropské unie.
V návaznosti na pražský strategický plán připravují některé městské části (Praha 1 a 2) svoje vlastní programy rozvoje a řada dalších městských částí se k podobnému kroku chystá.

strategicKÉ prioritY Hl. M. PRAHY
Snaha o co nejširší a nejkomplexnější záběr první etapy naplňování strategické koncepce Prahy tak, aby žádná z důležitých oblastí života města nezůstala opomenuta, vedla k přijetí sedmi strategických priorit. Tolik priorit však klade mimořádné nároky jak na finanční zdroje, tak i na kvalitní organizační a personální zabezpečení. Navíc většina pražských strategických priorit je do značné míry závislá na vnějších podmínkách, především legislativních podmínkách a rozpočtových pravidlech daných Praze. Podmíněnost změnami legislativy se projevila zejména u programů zaměřených na rozvoj bytového trhu a na reformu veřejné správy.
Míra naplňování programů jednotlivých pražských strategických priorit je rozdílná. Obecně lze říci, že ty priority, které byly založeny již v průběhu devadesátých let, tedy ještě před schválením strategického plánu, mají propracovanější strukturu programů a vybudováno lepší organizační a personální zabezpečení. Naplňování dvou priorit ("Spolehlivě fungující doprava šetrná k prostředí města" a "Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji") postupuje velmi nebo vcelku dobře, čtyři priority ("Integrace Prahy do evropských struktur", "Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení", "Zkvalitnění správy města" a "Přechod na polycentrickou strukturu města") již mají založenu základní organizační strukturu a začínají s realizací jednotlivých programů a jedna priorita ("Praha - centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil") potřebuje nezbytnou organizační strukturu dobudovat, i když zde již byly některé kroky učiněny a bylo dosaženo dílčích výsledků.
Integrace Prahy do evropských struktur
Praha si upevňuje pozici významného města střední Evropy. Vývoj jejího mezinárodního postavení a funkcí je úzce spjat s vývojem zahraniční politiky celé České republiky. V roce 2000 a v prvních měsících roku 2001 Praha udělala několik důležitých kroků pro zvýšení prestiže a k lepšímu prosazení na “trhu evropských metropolí”. Tyto aktivity je nutno považovat pouze za vstupní fázi, která bez pokračování však nepostačí ke zlepšení konkurenceschopnosti města. V oblasti integračních snah města je třeba dosavadní vývoj hodnotit střízlivě, protože velká část očekávaných efektů těchto aktivit se projeví až ve střednědobém horizontu.
Praha – centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil
Praha se atraktivitou pro podnikatelský sektor stále řadí na jedno z předních míst střední Evropy. Předpoklady pro zkvalitnění jejího inovačního potenciálu jsou však využity jen zčásti. Město začíná s propracováním inovační strategie, s přípravou zainvestovaných ploch pro nové firmy a s informačním zajištěním pro začínající podnikatele. Na druhé straně Praha postrádá větší aktivitu a vstřícnost firem podnikajících v hi-tech oblasti i organizací vědy a výzkumu ve městě a jednoznačné vyjádření jejich potřeb. Důsledkem je nedostatečný komplexní marketing inovačního prostředí města.
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
Vytvoření efektivně fungujícího trhu s bydlením přesahuje kompetence města a je v podstatné míře závislé na koncepci státní bytové politiky. Limity, jež jsou tím městu dány, způsobují, že součástí bytového trhu v Praze je jen zlomek bytů a to nedává stabilní prostředí pro oživení bytové výstavby a vytvoření diferencované a dostupné nabídky na bytovém trhu. Dílčí kroky, které jsou v kompetenci města, jsou postupně naplňovány. Protože však jde v převažující míře o obnovu existujícího bytového fondu, který je sice součástí trhu, ale jeho kapacitu nijak nezvyšuje, stojí i nadále bytová politika města před úkolem, jak uspokojit bytovou potřebu současných i budoucích obyvatel Prahy. Podpora města při vstupu soukromých investorů na bytový trh v oblasti infrastruktury a přípravy území pro výstavbu, ani nabídka některých pozemků pro bytovou výstavbu situaci sama nemůže řešit.
Spolehlivě fungující doprava šetrná k životnímu prostředí
Tato priorita vykázala v hodnoceném období nejvíce konkrétních výsledků ze všech priorit pražského strategického plánu. Je to dáno dlouhodobým uplatněním i před schválením strategického plánu a nutností i vůlí Prahy podstatně snížit negativní dopady dopravy na prostředí města, bezodkladně řešit problémy automobilové dopravy v situaci absence objízdných tras i zlepšit kvalitu obsluhy především severního a jižního sektoru hromadnou dopravou. K dosaženým výsledkům přispěla výrazná finanční podpora ze strany města, velký objem finančních prostředků z cizích zdrojů a také dobrá práce a součinnost všech garantů, díky které se daří překonávat i četné překážky v plnění jednotlivých programů priority. U některých programů bylo navíc možno navázat na výsledky přípravy z předchozích let.
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
Za účinné podpory města se podařilo dosáhnout pokroku ve všech oblastech technického vybavení a zahájit proces vyrovnávání podmínek pro optimální fungování inženýrských oborů a sítí na území Prahy. Podílí se na tom především úspěšný start obnovy vodohospodářských a další rozvoj přenosových sítí a kolektorů, ale též plnění dříve zahájených aktivit v oblasti energetiky i rychlé zvládnutí změn v hospodaření s odpady. Žádoucí pokrok v oblasti čištění odpadních vod je dosud blokován nedořešením koncepčních otázek nové centrální čistírny. Naopak dobré podmínky byly založeny pro plnění programů k úsporám energie a hospodaření s dešťovými vodami.
Zkvalitnění správy města
Ve sféře změn správy města bylo v období po přijetí strategického plánu rozhodující nabytí účinnosti zákona č. 131/2000 Sb. o hl. m. Praze 12. listopadu 2000 a přijetí novely tohoto zákona č. 145/2001 Sb., která odstraňuje některé organizační a legislativně-technické nedostatky zákona o Praze (s datem účinnosti 27. 4. 2001). Nový zákon si vyžádal řadu úprav městské legislativy, zejména obecně závazné vyhlášky hl. m. Prahy, kterou se vydává Statut hl. m. Prahy. Vedle aktivit směřujících ke zkvalitnění správy města jsou opatření realizovaná v rámci implementace nového zákona současně i hlavními aktivitami naplňujícími tuto strategickou prioritu.
Přechod na polycentrickou strukturu města
Snaha o odlehčení současného celoměstského centra a vybudování polycentrické struktury města se již promítla do konkrétních realizovaných aktivit. Nerovnoměrný zájem investorů a rozdílná připravenost území vedly k selektivnímu rozvoji navržených nových celoměstských center, z nichž dosud nejdále pokročila lokalita Smíchov. Město dále uskutečňuje některé zásadní kroky podmiňující realizaci cílů této priority. Jejím specifickým rysem je dlouhodobý horizont výsledných efektů a velké množství často i drobných opatření vedoucích k žádanému cílovému stavu. Nezbytnou podmínkou pro jeho dosažení je též hledání společných zájmů města a investorů na základě partnerství veřejné a privátní sféry.

další programY a aktivity
Přes hlavní zaměření na 7 strategických priorit věnuje město pozornost i řadě dalších programů, z nichž některé dosáhly v uplynulém roce významných pozitivních výsledků. Příkladem je např. vypracování informační strategie hl. m. Prahy, zlepšení spolupráce Městské policie s občany v rámci programu “Víš, koho budeš chránit?”, další odstranění bariér v pohybu občanů ve městě nebo zpracování plánů péče o chráněná území a zintenzivnění obnovy pražské parkové zeleně.

naplňování strategických priorit

Strategická priorita
Integrace Prahy do evropských struktur
garanti: Ing. arch. Jan Kasl, primátor hl. m. Prahy, Ing. Jiří Paroubek, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Prezentace Prahy v integračních strukturách Evropy 
garant: Rada HMP
Zahraniční politika města se může opřít o některé aktivity uskutečněné v období od schválení pražského strategického plánu. Jedná se například o schválení Koncepce rozvoje zahraniční politiky hl. m. Prahy Radou HMP 24. 10. 2000 a zřízení odboru zahraničních vztahů Magistrátu hl. m. Prahy od 1. 10. 2000. Byla zahájena příprava zastoupení města Prahy v Bruselu (plné zahájení činnosti v září 2001). Rozvíjí se spolupráce s Hospodářskou komorou hl. m. Prahy na prezentačních projektech ekonomické základny města (např. MIPIM 2001 v Cannes) a při zahraničních cestách představitelů města. Ve spolupráci s orgány Evropské unie (Výborem regionů EU, program vzdělávání Leonardo, projekty HERA, HEAVEN, INTERACT aj.) se podařilo zorganizovat celý soubor akcí. Například kurz k problematice EU “Příprava na implementaci strukturálních fondů a Kohezního fondu” absolvovalo 40 pracovníků Magistrátu hl. m. Prahy, úřadů městských částí a dalších městských organizací. Primátor se zúčastnil setkání všech hlavních měst kandidátských zemí pro vstup do EU ve Varšavě v dubnu 2001 s cílem dohodnout společný postup, hledat formy spolupráce s EU v předvstupním období a definovat specifickou roli hlavních měst v tomto procesu. Příští setkání by se mělo uskutečnit na jaře 2002 v Praze.
Významnou součástí tohoto programu je zpracování základních pražských dokumentů pro jednání s Evropskou unií (dle vládou schválené metodiky) – Regionálního operačního programu a Konzultačního dokumentu regionu NUTS 2 Praha – pod vedením Regionálního řídícího a monitorovacího výboru za předsednictví radního Kováříka. Oba dokumenty zpracované Útvarem rozvoje hl. m. Prahy vycházejí ze strategického plánu města. 
Prezentace Prahy ve strukturách Evropské unie je nepříznivě ovlivněna trvající absencí Regionální rozvojové agentury, která by Praze měla být oporou především při zabezpečování nových ekonomických kontaktů a při marketingu města. Zatím bohužel nedošlo k jednoznačné shodě politických subjektů na pojetí obsahu činnosti a způsobu řízení této agentury. Úkol daný usnesením Rady HMP nebyl splněn.
2. Ochrana kulturně-historického dědictví
garanti: Ing. arch. Jan Kasl, primátor hl. m. Prahy, RNDr. Igor Němec, radní hl. m. Prahy
Byla zpracována Koncepce účinnější péče o památkový fond v hl. m. Praze (Rada HMP 10. 10. 2000, Zastupitelstvo HMP 26. 10. 2000). Významnou systémovou změnou byl přechod Pražského ústavu památkové péče pod Ministerstvo kultury ČR. Praktickému uplatňování zásad památkové ochrany napomáhá aktualizace urbanistické studie Pražské památkové rezervace (PPR) a Vyhláška o obecných technických požadavcích staveb přijatá koncem roku 1999. Je však nutné nové legislativní vymezení památkové péče, které by mj. reagovalo na současné vlastnické vztahy k památkově chráněným objektům. 
Velkým problémem je roztříštěnost a nepřehlednost financování památkové péče v Praze a absence úplné databáze o stavu památkového fondu. Na opravu nemovitých památek vynaložilo město v r. 2000 celkem přes 450 mil. Kč. Opravy a investice do památkově chráněných domů uvnitř PPR činily téměř 160 mil. Kč, na historické budovy škol bylo vynaloženo cca 63 mil. Kč a pro opravy církevních objektů (v majetku církví i hl. m. Prahy) bylo v r. 2000 vyčleněno přes 50 mil. Kč. Náklady příspěvkových organizací v působnosti odboru kultury MHMP na údržbu a opravy svěřených památkových objektů přesáhly 104 mil. Kč. Město dále poskytlo 74 mil. Kč v rámci příspěvků na zachování a obnovu nemovitých kulturních památek. V roce 2001 budou příspěvky města nahrazeny zvýšenou částkou z městského rozpočtu pro zajištění grantů hl. m. Prahy (80 mil. Kč). Stát již několik let přispívá na obnovu památkových objektů v hlavním městě jen malou měrou (za r. 2000 Praha získala z programů Ministerstva kultury ČR pouze 6,1 mil. Kč). Památkově unikátní charakter Prahy a její zápis do listiny UNESCO tak stále nejsou dostatečně zohledněny. Ani možnosti získání finančních prostředků z EU nebyly dosud využity a příprava programů s vícezdrojovým financováním je v počátcích. Není jednoznačně koncepčně stanoven vztah mezi využíváním historických památek a cestovním ruchem. Neexistuje respektovaná klasifikace ohroženosti památkových objektů, která by vyústila v sestavení časových a finančních priorit jejich záchrany. Stále opomíjené jsou cenné objekty ležící mimo PPR (zemědělské a viniční usedlosti, drobná feudální sídla a sakrální stavby), které jsou mnohdy v kritickém stavu. Z významnějších státních investic do památkové ochrany v Praze lze za rok 2000 zmínit např. dokončení 2. etapy nákladné a citlivé obnovy zahrad pod Pražským hradem nebo postupné opravy některých významných pražských kostelů.
3. Iniciace zásadního rozhodnutí centrálních orgánů o pozici města v europrostoru a spoluúčasti státu při jejím naplňování 
garant: Rada HMP
Dokument uvedený ve Strategickém plánu hl. m. Prahy - “Praha v Evropě” jako jeden z podkladů pro jednání na vládní úrovni nebyl dosud v plném rozsahu zpracován. Na nezbytnost projednání této otázky poukázal primátor v korespondenci s místopředsedy vlády ČR. Prvním významným krokem by mělo být diskusní fórum ke Strategickém plánu hl. m. Prahy pod patronací primátora, jehož uskutečnění zařadila Rada vlády pro sociální a ekonomickou strategii do svého programu na září nebo říjen 2001 (organizačně zajišťuje Útvar rozvoje hl. m. Prahy). Město by mělo využít této příležitosti k prezentaci svých představ o spolupráci s vládou ČR i k definování svých potřeb a nároků.
4. Oživení a rozvinutí vztahů s partnerskými městy; koordinace záměrů s významnými městy střední Evropy
garant: komise pro zahraniční vztahy Rady HMP
Přímým naplňováním tohoto programu je vytýčení hlavní osy zahraničních zájmů města (Berlín – Praha – Vídeň s pokračováním na Hamburg, Bratislavu a Budapešť) v Koncepci zahraniční politiky hl. m. Prahy. S vybranými městy (např. Berlínem, Moskvou, Vídní) bude vypracován plán spolupráce. V uplynulém roce byly navázány nebo oživeny kontakty s dalšími městy v Evropě (Varšavou, Rigou, Sofií, Lublaní, Paříží) i mimo ni (např. Mexico City, Taipei). Na odborné úrovni se dlouhodobě rozvíjejí pracovní kontakty Prahy s Berlínem, Vídní a Budapeští, zejména v oblasti koordinace koncepcí rozvoje. V hodnoceném období se tato města společně podílela na několika mezinárodních projektech (URBAN 21, IM-PLAN a další). 
Praha potvrdila svůj zájem o účast ve vybraných organizacích sdružujících velká města Evropy i světa (výroční konference POLIS konaná v Praze v prosinci 2000, spolupráce v síti evropských metropolitních regionů METREX, podíl na činnosti EUROCITIES, UCEU, EU Capital Regions Network, projekt CIVITAS).
Jednotlivé složky městských struktur (např. odbory Magistrátu HMP a odborné organizace zřízené Prahou) by měly přispět k identifikaci problémů Prahy a k vytváření podkladů pro účast města na jednání těchto specializovaných mezinárodních institucí. Současně je žádoucí aktivovat funkci komise Rady HMP pro zahraniční vztahy, stejně jako komise integrační a urychlit vznik koordinační skupiny pod garancí těchto komisí.

Strategická priorita
Praha - centrum inovací a kvalifikovaných pracovních sil
garanti: Ing. Filip Dvořák, radní hl. m. Prahy, Ing. Jan Tomčík, radní hl. m. Prahy

1. Zřizování integrovaných vědecko-technologických kapacit, inovačních center a poradenských středisek pro malé a střední podniky
garanti: Regionální rozvojová agentura, Hospodářská komora hl. m. Prahy
Dosavadní aktivity městské správy zatím nenahradily systémové řešení účasti města na růstu inovační role Prahy. Struktura spolupráce všech zainteresovaných subjektů (město, podnikatelská sféra, výzkumná základna atd.), která spočívá ve vytvoření konzultačních rezortních i mezirezortních týmů, se teprve vytváří (jednotlivé kontakty však existují – viz následující 2. program). Citelným nedostatkem je absence regionální rozvojové agentury jako významného nositele garanční a koordinační funkce.
Mezi hlavní aktivity města v této oblasti patří iniciativa města při vybudování Komerčně industriální zóny Chodov (nyní pod názvem The Park). Město poskytlo pozemky o výměře 9 ha, na kterých vznikne Business Technology Park s více než 130 000 m2 hi-tech provozních a kancelářských prostor. Dále pak pravidelná prezentace rozvojových příležitostí Prahy na MIPIM v Cannes a nově MAPIC, aktivní účast představitelů města, městských částí a městských organizací v odborných sekcích Hospodářské komory hl. m. Prahy, vypracování Regionální inovační strategie pro region Praha (mezinárodní grant) pod gescí Technologického centra AV ČR (účast za hl. m. Prahu – Útvar rozvoje hl. m. Prahy). V neposlední řadě to jsou pracovní kontakty ÚRM s Asociací inovačního podnikání.
Rada HMP uložila vypracovat systém podpor podnikatelským aktivitám na území města. Jednou z rozhodujících akcí je výstavba Technologického parku na území Dolních Počernic a Běchovic. Příprava podkladů pro rozhodování městského zastupitelstva o dalším osudu tohoto projektu byla dokončena.
Pozitivně lze hodnotit aktivity Hospodářské komory hl. m. Prahy i zlepšující se spolupráci města s ní. Na MIPIM 2001 představila HKP svůj projekt “Vstup jedněmi dveřmi”, který by měl informačně zajistit vstup investorů a podnikatelských aktivit do Prahy a připravuje zřízení nového pracoviště při Servisu HKP - na těchto aktivitách bude spolupracovat s městem. V oblasti malého a středního podnikání komora spolupracuje s Podnikatelským a inovačním centrem ČVUT. 
2. Rozvoj vzdělanosti a spolupráce s vysokými školami, vědecko-výzkumnou základnou města k využití intelektu, kvalifikace a zručnosti jako nosného faktoru ekonomické síly
garanti: vzdělávací instituce, Akademie věd ČR, podnikatelský sektor
Politický garant programu inicioval několik setkání se zástupci hlavních pražských institucí, které by se měly na naplňování programu podílet. Jednání se zúčastnili zástupci Akademie věd ČR, ČVUT, Univerzity Karlovy, Hospodářské komory ČR, České komory autorizovaných inženýrů a techniků, České komory architektů, Svazu podnikatelů ve stavebnictví, Českomoravské konfederace odborových svazů a také příslušných ministerstev (MŠMT, MPO, MPSV). Účastníci jednání konstatovali, že existují dílčí aktivity související s programem, jsou však rezortně omezeny. Stále se nedaří vytvořit koordinovaný systém, který by pod garancí města naplňování programu zefektivnil.
V oblasti vzdělávání a vzdělanosti situaci komplikuje i skutečnost, že v minulém roce přešly kompetence ze školských úřadů Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy na Magistrát hl. m. Prahy. V současnosti vzniká koncepce kvality vzdělávání, základního školství, alternativního školství a integrace zdravotně a sociálně handicapovaných žáků do běžných vzdělávacích programů. Je podporována snaha o posílení funkcí pražských pedagogicko psychologických poraden. Buduje se síť informačních poradenských středisek pro volbu povolání. Pro lepší využití zručnosti a kvalifikace pracovní síly, především v mladších věkových skupinách, by bylo potřebné důsledně propojovat demografickou statistiku s poznatky o situaci na trhu práce a požadavky zaměstnavatelů. Navrhuje se proto, aby při Magistrátu HMP vzniklo analyticko informační středisko, které by jednotlivé iniciativy monitorovalo a usměrňovalo, podle potřeb vyššího odborného školství a rekvalifikací různého typu.
Součinnost města a základny vědy a výzkumu (VaV) prošla vstupní fází, nepřekročila zatím rámec konzultací. Projekt “Věda a výzkum pomáhají městu” tak nebyl v dostatečném rozsahu naplněn jak na straně poptávky (tj. konkrétními zadáními ze strany města), tak na straně nabídky (aktivní přístup VaV k převzetí svého podílu společenské zodpovědnosti za rozvoj města). Praha tak zůstává pozadu za některými regiony, se kterými spolupracují lokální (především vysokoškolské) kapacity VaV (např. Ostravská univerzita, Univerzita Pardubice, Slezská univerzita v Opavě). Totéž lze konstatovat rovněž o spolupráci s Akademií věd ČR. I zde bude třeba připravit ucelený koncepční systém výměny informací o potřebách a potenciálu realizace i nejvhodnějších formách spolupráce.

Strategická priorita
Podpora trhu s byty a zajištění dostupnosti bydlení
garanti: Ing. Zdeněk Kovářík, radní hl. m. Prahy, Ing. Miloš Máša, radní hl. m. Prahy

1. Partnerství veřejného a soukromého sektoru, orientovaného na bytovou výstavbu
garant: odbor městského investora MHMP
Vzhledem k limitům daným státní bytovou politikou nebyly vytvořeny plnohodnotné podmínky pro účast investorů při spoluvytváření bytového trhu. Spolupráce se soukromými investory funguje dosud jen v oblasti infrastruktury a přípravy území pro výstavbu. Městu se daří nabízet některé pozemky pro bytovou výstavbu, určenou ovšem do individuálního vlastnictví.
V roce 2000 byly dokončovány stavby zahájené již po roce 1993, po skončení komplexní bytové výstavby. Celkem bylo v Praze postaveno 3 593 bytů, z toho 1 660 bytů v bytových domech, 1 486 bytů bylo modernizováno. Zdržení výstavby je dáno přehodnocením urbanistického a architektonického řešení, nutností dořešit majetkoprávní vztahy v souvislosti s restitucemi a finančními možnostmi města. Podle propočtu bytových potřeb, provedených pro územní plán, by se mělo v Praze ročně postavit až 10 tis. bytů, ovšem velmi chybí ověření těchto předpokladů na funkčním bytovém trhu. Pokud nebude naplněno partnerství města a investorů, může v Praze růst deficit ve sféře nájemního bydlení.
Město dokončilo 592 bytové jednotky nákladem 1,26 mld. Kč (Černý Most II., Jižní Město II. a Ďáblice). Všechny tyto stavby byly financovány z rozpočtu města a z poskytnutých dotací Ministerstva pro místní rozvoj ČR ve výši 144,7 mil. Kč. V roce 2000 byla poskytnuta 13 soukromým investorům státní dotace ve výši 74,6 mil. Kč na vybudování technické infrastruktury pro výstavbu 2 453 bytových jednotek v rámci spolupráce se soukromým sektorem.
2. Regenerace domovního a bytového fondu se zvláštním zřetelem na panelová sídliště
garant: koordinační skupina
Byl splněn požadavek na spolupráci hlavních účastníků programu a pokračuje dopracování finančního modelu a zajišťování zdrojů financování regenerace. Důraz je kladen nejen na kvalitu bydlení, ale také na úspory energie, což se týká hlavně domů ze 60. až 80. let. V roce 2000 město schválilo koncepci oprav panelových domů svého bytového fondu, která vznikla ve spolupráci s odbornou pracovní skupinou na základě vyhodnocení průzkumu technického stavu panelových bytových domů. Postup je ověřován konkrétními pilotními projekty. Realizace se připravuje tak, aby přechod na širší záběr byl plynulý a aby bytový fond byl opraven kvalifikovaně, v odpovídajícím standardu a co nejhospodárněji. Od roku 2000 se také připravuje koncepce regenerace pražských panelových sídlišť, která by se měla týkat panelových domů v soukromém i veřejném vlastnictví. V souladu s vládním programem a podle usnesení Rady HMP byly zahájeny práce na koncepci regenerace sídlištního prostředí (garantem je Útvar rozvoje hl. m. Prahy) a v současné době se zpracovává první, analytická část.

Strategická priorita
Spolehlivě fungující doprava šetrná k životnímu prostředí
garant: Ing. Martin Hejl, náměstek primátora hl. m. Prahy

1. Optimalizace Pražské integrované dopravy 
garant: ROPID
Do systému Pražské integrované dopravy (PID) je již zapojeno cca 75 % oblastí přirozeně spádujících k Praze. Počet obcí obsluhovaných autobusy PID vzrostl ze 104 v r. 1999 na 159 v r. 2000 především zásluhou rozšíření PID ve vazbě na železniční trať Praha – Benešov. Výkon příměstských autobusových linek PID vzrostl ze 6,76 mil. vozokm v r. 1999 na 9,36 mil. vozokm v r. 2000. Intervalový provoz na páteřních železničních tratích byl vylepšen delším obdobím špičkového provozu a menšími nepravidelnostmi v intervalu. Na traťových úsecích Praha – Senohraby a Praha – Řevnice byly pro úplné zapojení příměstské dopravy do PID instalovány označovače jízdenek, připravuje se úsek Praha – Poříčany. Podíl používaných jízdních dokladů PID na železnici vzrostl z 37,2 % v r. 1999 na 39,2 % v r. 2000. Velká pozornost byla věnována systému informací pro cestující (jízdním řádům, tištěným a internetovým informacím, vizuálním a zvukovým informacím v autobusech). V Radotíně bylo zprovozněno první záchytné parkoviště P+R s plně integrovanou vazbou na příměstskou železnici, obdobné se připravuje v Běchovicích. Celkově ale tempo výstavby záchytných parkovišť zaostává za očekáváním, zejména z důvodu majetkoprávních problémů. Na území města se optimalizace PID zaměřila na uplatňování schválených standardů kvality.
Významně se zprůhlednilo financování PID tím, že příslušná část provozní dotace PID byla v rozpočtu hl. m. Prahy přesunuta na sociální slevy (do kapitol 05). Rozhodnutí města měla příznivý vliv na pořizování studií a dalších podpůrných materiálů, na finanční zajištění provozu. Pro další rozvoj PID budou důležité výsledky Studie obsluhy hl. m. Prahy a jeho okolí hromadnou dopravou osob (v r. 2001), jejíž zpracování zadalo Ministerstvo dopravy a spojů ČR.
Další plnění programu je závislé na navázání účinné spolupráce s orgány nově vzniklého Středočeského kraje v oblasti koncepční, finanční a legislativní, včetně stanovení úlohy a pozice tohoto programu a jejího garanta (ROPID). Problémem je nevyjasněnost kompetencí krajů v oblasti finančních zdrojů. Nedostatek finančních prostředků (především mimopražských a státních) značně omezuje plnění programu a klade vysoké nároky na výdaje pražského rozpočtu. Spolupráci účastníků lze jinak hodnotit jako dobrou.

2. Rozvoj kolejové dopravy
garant: odbor dopravy MHMP
Úsek IV.B metra Českomoravská – Černý Most se dokončuje a bude v plném provozu v červnu 2001 po dokončení stanice Kolbenova. Byla zahájena výstavba cca 4 km dlouhého úseku metra IV.C1 do Severního Města (Nádraží Holešovice – Ládví), zprovoznění se plánuje v r. 2004. Pro navazující úsek IV.C2 do Letňan, kde bude terminál pro příměstskou dopravu, se připravuje dokumentace k územnímu rozhodnutí. Výstavba tramvajové smyčky v Hlubočepích byla prvním krokem v realizaci tramvajové trati do prostoru Barrandova (délka tratě cca 4 km). Do uvedených staveb dohromady bylo k 30. 9. 2000 investováno z mimorozpočtových zdrojů hl. m. Prahy (obligace, půjčka EIB, státní podpora) již 9,7 mld. Kč, pro r. 2001 se předpokládá dalších 2,2 mld. Kč. Podíl kolejové dopravy na počtu přepravených osob v městské hromadné dopravě se zvýšil ze 70,7 % v r. 1999 na 71,5 % v r. 2000.
Byly shromážděny podklady pro I. úsek trasy D metra do jižní části města (Náměstí Míru – Nové Dvory) směřující k pořízení nové dokumentace v r. 2002. Připravována je tramvajová trať do Radlic. Je zpracována srovnávací studie na řešení obsluhy Letiště Ruzyně kolejovou dopravou (železniční rychlodráhou nebo metrem) s cílem optimálního komplexního řešení dopravní obsluhy SZ části Prahy a přilehlého regionu.
3. Okruhy slouží a chrání 
garant: odbor městského investora MHMP
Přípravu a realizaci silničního Pražského okruhu zajišťuje státem pověřené Ředitelství silnic a dálnic ČR ve spolupráci s Prahou. Z celkové délky okruhu 82,5 km je 14,5 km v provozu a 3 km ve výstavbě. V r. 2000 byl zprovozněn úsek Třebonice (D5) – Řepy (I/6) v západní části města s příznivým dopadem na plynulost tranzitní dopravy a na místní uliční síť - např. dopravní zatížení Slánské ulice se snížilo (v pracovní den 6 až 22 hod, dle měření ÚDI Praha) z 27 tis. vozidel (z toho 4,75 tis. nákladních) na 19,5 tis. vozidel (z toho jen 2,3 tis. nákladních), tj. o 28 % (nákladních o 51 %). V říjnu 2001 bude zprovozněn navazující úsek Řepy (I/6) – Ruzyně (I/7). Přípravu dalších úseků silničního Pražského okruhu (na SZ, JZ, J) provázejí komplikovaná jednání, která velmi obtížně směřují k dosažení realizovatelných a akceptovatelných řešení.
K zajištění (etapové) objízdné komunikační trasy kolem Prahy v SV části Prahy jsou připravovány Vysočanská radiála (od silnice I/10 po ulici Kbelskou) a nové mimoúrovňové křižovatky na Kbelské.
Přípravu a realizaci městského okruhu zajišťuje město. Ve fázi realizace je JZ část městského okruhu (úplné zprovoznění této části se předpokládá v r. 2005). Úsek od Barrandovského mostu po ulici Radlickou (Zlíchov – Radlická) je ve stadiu vysoké rozestavěnosti s předpokladem uvedení do provozu na konci r. 2002. Výstavba navazujícího úseku od Radlické ke Strahovskému tunelu (tunely Mrázovka) je také v plném tempu (je vyražena západní tunelová trouba, provádí se ražba větví propojujících městský okruh a ulici Radlickou, zahajuje se ražba východní tunelové trouby). Postup výstavby má v této části dvouleté zpoždění, způsobené odvolacími a soudními řízeními iniciovanými STUŽ. V provozu je západní přemostění Plzeňské ulice a rampa z Kartouzské do Strahovského tunelu, východní přemostění je ve stadiu ukončení územního řízení. Ke koordinovanému zprovoznění s JZ částí městského okruhu je připravována úprava dopravního režimu na Smíchově s využitím telematiky (ITS). Připravována je SZ část městského okruhu od Strahovského tunelu až po Pelc-Tyrolku. Přípravu křižovatky u Strahovského tunelu brzdí odvolání STUŽ proti rozhodnutí o umístění stavby. Pro další úseky byla zpracována a projednána dokumentace k územnímu řízení a v r. 2001 se předpokládá vydání územních rozhodnutí pro všechny dílčí stavby.

4. Hromadná je moderní
garant: odbor dopravy MHMP
Do zkušebního provozu s cestujícími bylo zařazeno v r. 2000 (skluz z r. 1998) 5 nových vlakových souprav metra M1 (homologace v květnu 2001). Současně pokračují rekonstrukce původních sovětských vozů typu 8171, zatím byly testovány bez cestujících. Byla zahájena rekonstrukce tramvajových vozů T3 s předpokladem, že v r. 2001 bude uvedeno do provozu 55 vozů. K 30. 9. 2000 bylo do této obnovy investováno z mimorozpočtových zdrojů hl. m. Prahy (vč. státní podpory) již 2,5 mld. Kč, další 2,4 mld. Kč se předpokládají v letošním roce. České dráhy na kolínské trati postupně uvádějí do provozu nové patrové příměstské pantografové jednotky řady 471, které by měly postupně nahradit původní jednotky řady 451 a 452. Obnova je komplikována nespolehlivostí dodávek výrobců. V r. 2000 bylo uvedeno do provozu 80 dalších nízkopodlažních autobusů.
5. Tramvaji zelenou, Autobusu zelenou
garant: odbor dopravy MHMP
Od r. 1997 se zpracovává Projekt preference městské hromadné dopravy, jednotlivé etapy prací jsou připravovány (celoměstská analýza sítě povrchové MHD, vytipování největších závad, návrh opatření a postupu jejich realizace podle závažnosti) a následně realizovány v přibližně ročních intervalech. Nejčastější typy preferenčních opatření jsou podélné oddělovací prvky k zamezení jízdy automobilů po tramvajových kolejích (v r. 2000 byly instalovány na dalších 350 m), světelná signalizace (preferenci tramvají zajišťovalo v r. 2000 již 59 signalizací z celkových 188 na tramvajové síti, v r. 1999 to bylo 57, v r. 1993 pouze 2, u autobusů je použití zatím technicky nedořešeno), nové typy tramvajových zastávek zvýhodňující cestující před automobily, jízdní pruhy pro autobusy (zatím nedostatek vhodných lokalit), dopravní značení.
6. Parkovací zóny
garant: odbor dopravy MHMP
V roce 2000 byly některými městskými částmi vypracovány tzv. bilance dopravy v klidu (dle jednotné metodiky schválené Radou HMP), které budou základem pro řešení parkování v problémových lokalitách. Rada schválila dne 30. 1. 2001 Rámcová pravidla pro výstavbu hromadných garáží na území Prahy. V současné době jsou lokality vybrané městskými částmi prověřovány na základě provedených bilancí s cílem stanovit lokality nejvhodnější k další přípravě.
Dne 1. 7. 2000 byly novelou zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích přímo dány podmínky pro vznik a provozování zón placeného stání v obcích ČR. Na tuto skutečnost reagovala také nová vyhláška hl. m. Prahy č. 42/2000 Sb. V plnění programu ale některé legislativní problémy přetrvávají. Dne 1. 1. 2001 vstoupil v platnost nový Zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích, ale bez účinných mechanizmů k postihu neukázněných řidičů v zónách placeného stání. Praha proto přípravu dalších zón pro r. 2001 pozastavila.

Strategická priorita
Úsporné a udržitelné hospodaření s energiemi, vodou a dalšími zdroji
garanti: Ing. Petr Švec, náměstek primátora hl. m. Prahy, Ing. Zdeněk Kovářík, radní HMP

1. Systémová obnova a rozvoj vodovodní sítě
garant: Pražská vodohospodářská společnost, a. s., ve spolupráci s odborem městského investora MHMP 
Program obnovy byl plněn z úvěru EIB formou systémové obnovy vodohospodářských sítí na území jednotlivých vodárenských zásobních pásem a dílčími stavbami rekonstrukcí financovanými městem. Realizovala se dostavba nového vodovodu. Je stanoven plán systémové obnovy do r. 2010 pro 4 soubory zásobních pásem a aktuální stav přípravy akcí naznačuje možnost většího rozsahu plnění.
V roce 2000 bylo obnoveno 5 998 m vodovodu za 64,6 mil. Kč z úvěru EIB a 15 521 m vodovodu za 142,2 mil. Kč z prostředků města. Dostavba nové sítě byla realizována ve 43 městských částech za 145 mil. Kč z prostředků Prahy. Ztráty pitné vody se oproti r. 1999 snížily o 5,8 %. 
Pozitivně se uplatňuje koordinace a spolupráce většiny účastníků programu, informování veřejnosti a komplexní příprava ze strany garanta PVS, a. s., i provozovatele PVK, a. s. Je podložena monitoringem stavu sítí a měření v zásobních pásmech, kterými se podařilo určit oblasti naléhavé obnovy a časový postup.
Tempo a efektivita plnění programu budou nadále závislé na financování, na dosažení co nejvyšší kvality informací o stavu sítě a vysoké kvality projektové přípravy i provedení díla.
2. Systémová obnova a rozvoj stokové sítě 
garant: Pražská vodohospodářská společnost, a. s., ve spolupráci s odborem městského investora MHMP
Program obnovy kanalizace byl naplňován z úvěru EIB formou systémové obnovy vodohospodářských sítí na území jednotlivých vodárenských zásobních pásem a dílčími stavbami rekonstrukcí financovanými městem. Pokračovala dostavba nové kanalizace. Je stanoven plán systémové obnovy na území 4 souborů zásobních pásem do r. 2010 a aktuální stav přípravy akcí naznačuje možnost většího rozsahu plnění. 
V roce 2000 bylo obnoveno 2 863 m kanalizace za 106,5 mil. Kč z úvěru EIB a 6 881 m kanalizace za 200 mil. Kč z prostředků města. Dostavba nové sítě byla realizována ve 43 městských částech za 525 mil. Kč z prostředků Prahy.
K plnění programu výrazně přispívá spolupráce většiny jeho účastníků, informování veřejnosti a komplexní příprava ze strany garanta PVS, a. s., i provozovatele PVK, a. s. Vychází z monitoringu a měření v síti, kterými byly určeny oblasti naléhavé obnovy a časový postup.
Doporučuje se rozšířit trvalý monitoring v síti o sledování balastních vod. Rozsáhlejší obnova stokové sítě by se měla projevit v měřitelném úbytku těchto vod odváděných kanalizací. Tempo a efektivita plnění programu budou nadále závislé na financování, na dosažení co nejvyšší kvality informací o stavu sítě a vysoké kvality projektové přípravy i provedení díla.
3. Čistírny odpadních vod
garant: odbor městského investora MHMP
Pokračovala výstavba nových čistíren odpadních vod a dílčí provozní a technologické úpravy ve stávajících čistírnách. Nepodařilo se uzavřít otázku umístění nové ústřední čistírny odpadních vod mimo Prahu podle záměrů Územního plánu hl. m. Prahy. Zároveň pokračovaly studie o hledání únosnosti umístění na Trojském ostrově. Velkým problémem je nezařazení výstavby nové čistírenské kapacity do programu ISPA a dosud nezískání peněz z EU. Ve stávající ústřední čistírně byl ukončen více než tříletý zkušební provoz Intenzifikace I (zkapacitnění biologické části čištění a rekonstrukce kalového hospodářství). Ukázal, že v důsledku změn množství a kvality přitékajících odpadních vod nelze na odtoku z čistírny docílit původně předepsané kvality. Nové limity stanovené pro období do 31. 12. 2005 se posléze podařilo splnit a intenzifikovaná ústřední čistírna odpadních vod byla zkolaudována a převedena do trvalého provozu. Aby po 31. 12. 2005 vyhověla ustanovením nařízení vlády ČR 82/99 Sb., je nezbytná další intenzifikace. Přípravou se zabývá PVS, a. s.
V roce 2000 byly realizovány nové čistírny Lochkov, Svépravice, Újezd a rekonstruována čistírna Miškovice celkem za 80,7 mil Kč z rozpočtu města. Z prostředků PVS, a. s. byla rekonstruována čistírna Vinoř. Na intenzifikaci ústřední čistírny bylo vydáno více než 500 mil. Kč.
Předpokladem pro další řízení a plnění programu i dopracování koncepce v Generelu odvodnění hl. m. Prahy je schválení lokality pro novou centrální čistírnu odpadních vod. Vzhledem k problematickému vypouštění vod z lokálních čistíren do vodních toků je nutno řešit optimalizaci jejich počtu a zvýšení jejich účinnosti a spolehlivosti.
4. Úsporná energie
garant: odbor městského investora MHMP
Pokračovaly dílčí opravy a zateplování panelových domů většinou v působnosti městských částí. Impulsem k plnému rozběhu programu je schválení koncepce oprav panelových domů bytového fondu města s předpokládanými náklady téměř 10 mld. Kč Zastupitelstvem HMP. Město se snaží zapojovat do státem a ČEA podporovaných aktivit, vycházejících z celostátního Programu na podporu regenerace panelových sídlišť.
Doporučuje se sledovat:
-	počet zateplených panelových domů a dosaženou úsporu energií pro jejich vytápění, 
-	počet obecních domů, z toho zateplených a s provedeným energetickým auditem,
-	počet světelných zdrojů a spotřebu energie pro veřejné osvětlení města.
Pro efektivní řízení programu chybí prováděcí předpisy k novým energetickým zákonům.
5. Čistá energie
garant: odbor infrastruktury MHMP
Úspěšný program dotací hl. m. Prahy na přeměnu topných zdrojů pokročil do závěrečné fáze. Tento program vedl k zásadnímu zlepšení ovzduší na většině území Prahy. Snížily se emise ze zdrojů REZZO 1 a 2. Emise kouřových plynů spalovny Malešice (měření srpen 2000) ve všech sledovaných kategoriích se podařilo snížit pod limity stanovené v zemích EU. Rovněž klesající poplatky za znečišťování ovzduší z tepelných zdrojů REZZO 2 (2,2 mil. Kč oproti 3,04 mil. Kč v r. 1999) vypovídají o účinném plnění programu. Cílená podpora centralizovaného zásobování teplem z úrovně města zatím nemá oporu v Územním energetickém dokumentu a bude muset být řešena v rámci jeho aktualizace.
V roce 2000 činily dotace na přeměnu zdrojů 17,4 mil. Kč pro 1 675 bytů (od roku 1999 bylo pro více než 36 tis. bytů přiděleno celkem 371,6 mil. Kč).
Řízení a realizaci programu brzdí chybějící prováděcí předpisy k novým energetickým zákonům. Je nutno vyřešit i součinnost Elektrárny Mělník, Pražské teplárenské, a. s., a spalovny Malešice při teplofikaci města.
6. Hospodaření s dešťovými vodami
garant: odbor životního prostředí MHMP ve spolupráci s odborem výstavby MHMP
Zásady programu byly uplatňovány při povolování staveb. Z těchto zásad vychází i Generel odvodnění hl. m. Prahy a postupně se prosazují v propracování problematiky dešťových vod již ve fázi plánování rozvoje a v oborových studiích větších územních celků a povodí. Situace je ztěžována nedodržováním podmíněnosti staveb i za hranicemi Prahy.
Doporučuje se založit sledování programu podle:
-	dodržování bilance monofunkčních ploch zeleně a orné půdy dle Územního plánu hl. m. Prahy (úbytek nezastavěných propustných ploch),
-	poměru zpevněných ploch a střech, z nichž jsou dešťové vody ponechány/využity v území, a zpevněných ploch a střech, z nichž jsou odváděny (především pro stavby většího rozsahu).
Řízení a plnění programu komplikuje rozdělení problematiky ochrany vod na odbory výstavby a životního prostředí MHMP. Vzhledem k dosavadnímu plnění programu se ukazuje, že je nezbytné posílit úlohu samosprávy. Podle poznatků garanta je nutno program rozšířit o řešení zasolených vod z oplachu významných komunikací včetně zpracování metodiky.

Strategická priorita
Zkvalitnění správy města
garant: Ing. arch. Jan Kasl, primátor hl. m. Prahy, Ing. Jan Tomčík, radní hl. m. Prahy

1. Efektivnější územní a organizační struktura městské správy
garant: Rada HMP 
Stěžejní právní normou upravující územní a organizační správní členění hlavního města se stala vyhláška hl. m. Prahy 55/2000, kterou se vydává Statut hl. m. Prahy, přijatá dne 21. 12. 2000 Zastupitelstvem HMP. Přijetí statutu předcházela široká veřejná diskuse o jednotlivých dílčích ustanoveních. Statut definuje vzájemné vztahy města a městských částí, kompetence, financování a další náležitosti, kterými se řídí chod Prahy v oblasti výkonu samostatné a přenesené působnosti. Výsledkem shody názorů na koncepci optimalizace správní struktury města bylo vytvoření 22 správních obvodů pro výkon přenesené působnosti. Tímto opatřením, které vstoupí v platnost 1. 7. 2001, by mělo dojít k zpřehlednění výkonu státní správy (bylo odstraněno paralelní uspořádání 10 obvodů státní správy a 15 obvodů smíšené státní správy a samosprávy). V oblasti samosprávné působnosti zůstává Praha i nadále rozdělena na 57 samosprávných městských částí s vlastními zastupitelstvy a prostor pro případnou další reformu je otevřen. 
Jedním ze závazků, resp. dílčí prioritou v rámci programu zefektivnění správy města zůstává koncepční uspořádání vztahů mezi městem a jím zřízených nebo kontrolovaných organizací. 
2. Zvyšování účinnosti městské správy a prohloubení její otevřenosti a vstřícnosti
garant: ředitel Magistrátu HMP
Naplnění této aktivity představuje realizaci řady vzájemně provázaných postupných opatření zastřešených připravovaným projektem Moderní úřad, který klade důraz na všestrannou profesionalitu - výkonnost, vzdělanost, kontrolu a kontrolovatelnost, čitelnost, otevřenost, dostupnost, přístupnost a přívětivost.
Prvním krokem k vytvoření standardizované organizační struktury úřadů města a městských částí bylo přijetí nového organizačního řádu Magistrátu hl. m. Prahy (členění úřadu na sekce sdružující odbory a odborná pracoviště), který byl schválen Radou Zastupitelstva hl. m. Prahy v listopadu 2000. Tím byl současně vytvořen návrh vzorové organizační struktury úřadů městských částí a nově vytvářených správních úřadů. Toto opatření by mělo vést k větší přehlednosti pro veřejnost, kompatibilitě jednotlivých odborných útvarů a ke zlepšení vzájemné komunikace mezi jednotlivými úřady.
Důležitým krokem ke zkvalitnění správy bylo přijetí Etického kodexu (dne 1. dubna 2001), zaměstnanců města Prahy. Je základní etickou normou vystupování především vůči veřejnosti. V rámci interních norem byl dále přijat pracovní řád Magistrátu hl. m. Prahy konkretizující postupy při uplatňování pracovněprávních předpisů a při realizaci práv a povinností z pracovněprávních vztahů.
Předpokladem zlepšení systému správy města je vzdělávání jeho zaměstnanců - účast zaměstnanců na školeních organizovaných a financovaných z fondů Phare, projekty v rámci programu Leonardo da Vinci (spolupráce s britským městem Birmingham). 
Bylo zahájeno několik pilotních projektů zejména v oblasti rozvoje informačních systémů - projekty spisové služby, zefektivnění způsobu vyřizování agendy řidičských průkazů, vytvoření systému Centrální evidence smluv a evidence závazků. 
3. Účast občanů a dalších subjektů na správě města na principech otevřenosti, partnerství a odpovědnosti (projekt Město veřejnosti – veřejnost městu)
garant: Rada HMP
Program má být realizován průběžně do r. 2006, ale nebyl dosud rozpracován, což je mj. dáno tím, že nikdo zatím nebyl pověřen jeho gescí. Přesto lze konstatovat, že do současné doby byla uplatněna řada opatření a aktivit spadajících do tohoto programu, a to jak v souvislosti s opatřeními vyplývajícími z nabytí účinnosti Zákona o hl. m. Praze, tak v rámci iniciativ Magistrátu hl. m. Prahy v oblasti prohlubování otevřenosti a vstřícnosti městské správy vůči občanům. Těmito akcemi jsou cíleně vytvářeny předpoklady ke zlepšování dostupnosti a nabídky informací o správě města a jeho hospodaření.
Patří mezi ně například možnost účasti veřejnosti na jednáních výborů Zastupitelstva HMP v souvislosti s úpravou jednacího řádu výborů přijaté Zastupitelstvem HMP 23. 11. 2000, reorganizace odboru vnějších vztahů, v jejímž rámci byl pro zabezpečení informování veřejnosti o aktivitách města zřízen nový odbor public relations, prohlubování a zkvalitňování elektronické prezentace. Kromě aktivní strategie ve vztahu ke sdělovacím prostředkům – pravidelné tiskové konference, zveřejňování informací o dění v rámci města v denním tisku – jsou vedeny mediální kampaně (např. k problematice graffiti) a organizovány individuální akce (Dny otevřených dveří). Také byly rozšířeny aktivity informačních středisek města a městských částí.
V souladu s náplní nového odboru public relations se navrhuje jeho pověření řízením programu Účast občanů a dalších subjektů na správě města s tím, že tento program bude podrobněji specifikován, projednán s předpokládanými účastníky včetně městských částí, předložen Radě ke schválení a realizován.
4. Zřízení společného pracoviště (institucionálních struktur) hlavního města Prahy a Středočeského kraje
garant: Rada HMP
Problémy provázející konstituování nově ustavených krajů, zejména řešení základních technických a personálních potřeb, se nevyhnuly ani Středočeskému kraji a zřízení společných institucionálních struktur s Prahou není zatím pro krajské zastupitelstvo prioritou. Přesto město již učinilo v této oblasti první krok – iniciovalo pracovní setkání představitelů krajů, při němž byly mj. specifikovány hlavní problémy, které by měly oba kraje v nejbližší době společně řešit. Součástí návrhu Prahy předaného při první pracovní schůzce dne 5. února 2001 je zřízení dočasné pracovní skupiny pro spolupráci a koordinaci jako základu budoucí společné koordinační struktury. Vedle setkání na úrovni politických představitelů byly navázány kontakty i na úrovni ředitelů obou úřadů.
Vzhledem k tomu, že politická reprezentace Středočeského kraje vznikla až na základě voleb do krajských zastupitelstev na podzim roku 2000, je nutná změna období realizaci této aktivity oproti předpokladu uvedenému ve strategickém plánu. Reálným novým termínem realizace této aktivity je období let 2001 – 2002.

Strategická priorita
Přechod na polycentrickou strukturu města
garant: Ing. Zdeněk Kovářík, radní hl. m. Prahy

1. Optimalizace rozmístění celoměstských funkcí a dotvoření plnohodnotných obvodů s vyváženou soustavou center
garant: Útvar rozvoje hl. m. Prahy
Program byl zahájen, míra jeho plnění je různá. Specifikem tohoto programu (resp. celé priority) je poměrně dlouhý časový horizont realizace a hledání společných zájmů s investory. 
V navržených nových celoměstských centrech byly uskutečněny tyto aktivity:
Smíchov vykazuje dosud nejvíce prvků vznikajícího nového celoměstského centra, a to i díky soustředěnému zájmu investorů. Z konkrétních projektů již bylo dokončeno obchodně-administrativní centrum Zlatý Anděl, v jeho sousedství probíhá realizace kulturního a obchodního centra Nový Smíchov a administrativně-obchodního centra ABC - Anděl Business Center. V přípravné fázi jsou další polyfunkční komplexy Anděl Park a Smíchov Gate. Centrum Pankrác je ve fázi rozpracování, probíhají jednání vlastníků pozemků s investory. V nejzápadnější části rozvojového území Karlína byla zahájena výstavba administrativně-obchodního centra. Částečně je realizována přestavba starého Karlína; pro Maniny a Rohanský ostrov město zajišťuje zpracování vstupních urbanistických a ekonomických podkladů potřebných pro investory. Pro území Holešovice - Bubny - Zátory je rozpracován regulační plán. Uskutečnění záměrů je podmíněno řešením dopravy v severozápadní části města.
Realizace obvodových center již významněji pokročila v Nových Butovicích (1. etapa komplexu Office Park je hotova, připravována jsou další 3 obchodně-administrativní centra; rozestavěné je Komunitní centrum); v přípravné fázi jsou Libeň (zpracována US a protipovodňová studie, příprava výběrového řízení) a Opatov. V počáteční fázi (příprava zatím stagnuje, nebo byly uskutečněny jen dílčí kroky) jsou pak Dejvice, Vršovice, Hostivař, Letňany, Černý Most a Nové Dvory.
Schválení Strategického plánu hl. m. Prahy významně přispělo k širší informovanosti o cílech a smyslu tohoto programu. Územní plán hl. m. Prahy vytvořil prostorové předpoklady realizace konkrétních záměrů. S využitím obou dokumentů jsou pak upřesňovány podmínky pro investory. K cílené koordinaci s investory však při naplňování tohoto prioritního programu zatím nedochází.
2. Snižování tlaku na celoměstské centrum
garanti: Útvar rozvoje hl. m. Prahy, Rada HMP
Snižování tlaku na celoměstské centrum úzce souvisí s realizací programu předešlého, neboť urbanistické rozvolnění centrálních funkcí je jedním z hlavních nástrojů použitelných k odlehčení tradičního centra. Významnější pozitivní efekty nelze očekávat také bez celkového řešení dopravní situace, k němuž by mělo přispět i dokončení silničního a městského okruhu a následná regulační opatření v centru. Zásadní aktivity dlouhodobého charakteru vedoucí k naplnění stanovených cílů jsou tedy již nastartovány. Specifickým rysem tohoto programu je velký počet s ním spjatých aktivit, často i drobných.
K významnějším aktivitám patří budování polycentrické struktury města, nabídka komerčně-rozvojových ploch mimo stávající celoměstské centrum a vysoké investice do dopravního systému odlehčujícího centru (postupná realizace silničního a městského okruhu, podpora MHD vč. rozvoje sítě metra, příprava kolejového spojení s letištěm aj.). Dále je nutno zmínit doplňování infrastruktury v okrajových částech Prahy a dílčí opatření města a městských částí (vytěsňování nežádoucích funkcí z centra, zklidňování formou pěších zón apod.). 
Z klíčových aktivit podmiňujících realizaci programu je nejdále budování dopravní infrastruktury odlehčující centru. Uskutečňována jsou i ostatní dílčí opatření. Výrazně se zlepšila koordinace nabídky rozvojových ploch mimo centrum. Nedaří se však zvýšit podíl bydlení v centru, či alespoň zastavit jeho úbytek. Ani strategický záměr rozšířit turistické trasy a cíle i do ostatních potenciálně atraktivních částí města není zatím realizován ve větší míře. 

Financování města 
Nezbytnou podmínkou realizace strategických priorit je úspěšná finanční politika a hospodaření hlavního města. 
0bjem investic na území Prahy je dlouhodobě vysoký - k jeho výši přispěl i růst přímých městských investic. Pro jejich zajištění bylo rozhodnuto využít cizí zdroje (3. emise obligací, půjčky od Evropské investiční banky), úspory z minulých let a výnosy z prodejů energetických společností. Dvojnásobný nárůst kapitálových výdajů městského rozpočtu mezi roky 2000 a 2001 (téměř 15 mld. Kč) je soustředěn na zabezpečení strategických priorit města (výstavba tras metra a nákup nových vozů metra, silniční systém, tramvajová trať na Barrandov, technická infrastruktura a podpora rozvoje bydlení) a je současně předpokladem pro další příliv zahraničních i domácích investic na území Prahy.
Tím však vzrostlo zadlužení města, jehož míra a únosnost vychází z doporučení Ministerstva financí ČR o vztahu dluhové služby a celkových výdajů města (max. 15 %) i z majetkového potenciálu Prahy. V dalším období je však nutné pokračovat v aktualizaci dlouhodobého rozpočtového výhledu města a hledat odpovídající nástroje finanční a kapitálové politiky (v návaznosti na schválenou koncepci práce s cizími zdroji/model dluhové služby na léta 2000 – 2010, Zastupitelstvo HMP 29. 6. 2000). Prvním krokem je zpracování Katalogu investičních akcí na léta 2002 až 2008, který bude třeba propojit s potenciálními zdroji finančního zajištění a jejich návratnosti. Význam tohoto úkolu roste s novými rozpočtovými pravidly měst a obcí, schválené Parlamentem ČR, která byla ze strany Prahy zpochybněna pro výrazné snížení daňové autonomie města. Důležitým pozitivem v oblasti investic je obnovení účelových dotací ze státního rozpočtu na výstavbu metra.
Nakládání s majetkem města a jeho majetkovými účastmi je žádoucí opřít o komplexní majetkovou strategii (dle Zprávy o inventarizaci přijaté Radou HMP 24. 4. 2001 vzrostl investiční majetek města v roce 2000 o 4 % na více než 174 mld. Kč; u finančního majetku znamenaly masivní prodeje v roce 2000 jeho stagnaci na cca 44 mld. Kč).
V hodnoceném období se zatím nepodařilo významněji prosadit projekty města spolufinancované z předvstupních fondů a dalších příspěvkových zdrojů Evropské unie (PHARE, ISPA, 5. rámcový program), ani ve větším objemu využít městský rozpočet jako iniciaci přísunu soukromého, zejména zahraničního kapitálu. Tyto úkoly jsou ve sféře financování rozvoje města nadále považovány za jedny z nejdůležitějších. Praha proto v současné době shromažďuje informace o možnostech uplatnění těchto zdrojů ve svém finančním hospodaření.

napLňování Dalších Programů a aktivit
Programy a aktivity, hodnocené v této části monitorovací zprávy, jsou uvedeny ve stejném pořadí jako ve Strategickém plánu hl. m. Prahy.
Praha – atraktivní adresa
garant: Rada HMP
Rozhodující aktivitou v roce 2000 byla dostavba Kongresového centra, zasedání Světové banky a Mezinárodního měnového fondu v Praze. V následujícím období se město zaměří na přípravu mimořádně rozsáhlé akce – summitu NATO v roce 2002.
Připravenost Prahy pro konání dalších akcí i nabídka pro umístění mezinárodních institucí bude prezentována v rámci chystaného dialogu na vládní úrovni (s Radou vlády ČR pro sociální a ekonomickou strategii) a dále rozvíjena mj. v součinnosti s Hospodářskou komorou hl. m. Prahy. Tím by měl být plněn i další z úkolů strategického plánu – příprava komplexního programu Praha – kongresové město ve vazbě na celkovou koncepci rozvoje cestovního ruchu.
V rozporu s tímto není ani ambiciózní idea “Prahy olympijské” Českého olympijského výboru. Případná realizace této myšlenky sice překračuje časový horizont implementační části strategického plánu, avšak posouzení reálnosti takového projektu, z hlediska finanční náročnosti i přiměřenosti možnostem města je aktuální již nyní.
Podpora dostupnosti bydlení
garant: bytový odbor MHMP
Pro zvýšení dostupnosti bydlení využívá město programy státní bytové politiky, zejména státní program podpory výstavby nájemních bytů a technické infrastruktury a program podpory modernizace bytového fondu. Tyto programy začínají být uplatňovány jak na celoměstské úrovni, tak v konkrétních podmínkách jednotlivých městských částí.
V rámci koncepce celoměstské bytové politiky jsou realizována opatření pro zkvalitnění procesu výběru nových nájemců obecních bytů a je připravován nový přehledný celoměstský program evidence obecních bytů. V naprosté většině nových obecních bytů Praha stanovuje nájemné v nižší než maximálně možné úrovni, aby tak zpřístupnila bydlení i sociálně slabším občanům. Zdravotně postiženým občanům s nižšími příjmy bydlícím v domech zvláštního určení jsou poskytovány - podle pravidel k tomu účelu přijatých - slevy z nájemného. 
Celoživotní učení a transformace škol na celodenní vzdělávací a kulturní centra
garant: odbor školství, mládeže a tělovýchovy MHMP (změna – nutné řešit)
Realizace programu je zatím ve fázi shromažďování podkladů a informací o možnostech školských zařízení. Není vytvořen koncepční projekt celoživotního vzdělávání a rekvalifikace dospělých. Chybí orientace v možnostech celoživotního vzdělávání. Současná legislativa umožňuje institucionální vzdělávání včetně rekvalifikací pouze pro nezaměstnané. Prvotní snahou je zvyšování kvalifikace učitelů a managementu škol. 
Mezi dílčí úkoly, které budou zpracovány, patří projekt na podporu vzdělávání v oblasti informatiky na pražských základních školách. Postupně se zlepšuje technický a prostorový stav pražských škol a školských zařízení. Byl proveden rozbor současné nabídky aktivit pro volný čas dětí a mládeže. Vznikl katalog investičních akcí základního uměleckého školství a byly projednány podmínky k dokončení rozestavěných staveb. Byla navázána spolupráce s městskými částmi, Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchvy ČR, Asociací ZUŠ, se zástupci občanských sdružení pracujících s dětmi a mládeží.

Terénní zdravotní péče a sociální pomoc
garant: odbor sociální péče a zdravotnictví MHMP
V rámci programu je poskytována podpora formou metodické a poradenské pomoci těm zařízením, která usilují o střídání ústavní a domácí péče, dále nositelům inovačních postupů v oboru zdravotních a sociálních služeb. Poskytovatelům terénní zdravotní péče se dostává pomoci při výběru projektů, které odpovídají grantové politice města. V roce 2000 byla podpora zaměřena na terénní zdravotní péči a aktivity spojené s prevencí, rehabilitací a rekondicí. Osmnáct projektů bylo dotováno celkovou částkou 4,9 mil. Kč.
V součinnosti s nestátními subjekty byla rozšířena síť pracovišť pečovatelské služby a počet klientů pečovatelské služby se zvýšil na 14,5 tis. osob. Důraz je kladen na komplexní psychosociální služby. Zvyšuje se počet sociálně ošetřovatelských center (11) zřizovaných městskými částmi. Výstavba domů s pečovatelskou službou využívá státní program podpory. Grantový systém napomáhá rozvoji nestátních agentur domácí ošetřovatelské péče. V roce 2000 bylo v oblasti sociální péče dotováno 97 projektů, z toho 14 víceletých, poskytnutá částka činí 51,9 miliónů Kč. Program je průběžně plněn.
Praha bezbariérová
garant: odbor výstavby a odbor dopravy MHMP
Odstraňování bariér v budovách je především věcí vlastníků a jejich finančních možností. Stavební úpravy se řídí vyhláškou č. 174/1994 Sb., kterou se stanoví požadavky zabezpečující užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace (§ 1 odst. 4). Stavební úřady na území Prahy, metodicky vedené odborem výstavby MHMP, podle tohoto předpisu postupují a vyžadují jeho plnění. Vyhláška však umožňuje při změně stavby ze závažných důvodů (např. finančních) podmínku bezbariérovosti nedodržet. Nové stavby vyhlášku respektují a nevytvářejí bariéry. Přispívá k tomu mj. Sdružení pro životní prostředí zdravotně postižených, které poskytuje odbornou pomoc jak projektantům, tak stavebním úřadům, pokud o ni požádají.
V současné době má Praha k dispozici 175 nízkopodlažních autobusů. Nízkopodlažní autobusy tvoří 13 % vozového parku a jezdí na 21 pravidelných linkách, z nichž 11 je obsluhováno výhradně nízkopodlažními vozy. Na výměnu autobusů MHD za bezbariérové bude ještě zapotřebí téměř 4,3 mld. korun. Praze však chybí vhodná nízkopodlažní tramvaj, proto v této oblasti program zaostává.
Zlepšení bezbariérovosti pěších tras a přístupů, včetně navádění nevidomých je zhodnoceno v programu Příznivé podmínky pro pěší a cyklisty.
Pomoc lidem v sociální tísni
garant: odbor sociální péče a zdravotnictví MHMP
Program je zaměřen na podporu nestátních organizací poskytujících pomoc lidem v sociální tísni. Péčí o bezdomovce se na území Prahy zabývá šest organizací, které v roce 2000 dostaly granty celkem ve výši 5,2 mil. Kč. Na zdravotní péči bezdomovců bylo vynaloženo 300 tis. Kč. Ke zkvalitnění sociálních služeb přispěla změna statutu Domova pro matky s dětmi na Dům integrované pomoci, který nyní poskytuje rezidenční a intervenční služby pro širší klientelu. Obětem domácího násilí poskytuje psychosociální pomoc poradna Bílý kruh bezpečí a občanské sdružení Acorus. V rámci grantové politiky je na tuto činnost ročně poskytována částka zhruba 700 tis. korun. Na pomoc dětem ze závadného rodinného prostředí a dětem, které po ústavní výchovné péči vstupují do samostatného života, byla vybudována dvě nestátní zařízení, tzv. Domy na půl cesty, avšak s kapacitou pouze 22 míst.

Praha – evropské město kultury nejen roku 2000
garant: odbor kultury a výstavnictví MHMP
Program je průběžně realizován. Rozsáhlá a významná prezentace zahraniční kultury v Praze kulminovala v uplynulém roce, kdy se Praha stala jedním z evropských měst kultury roku 2000. Především tradiční, ale i nově zavedené umělecké festivaly (např. Womad, Nachové plachty bratří Formanů), které byly páteří celého projektu, jsou finančně podporovány městem a nadále tak spoluvytváří pražské kulturní klima, a tím kontinuálně a dlouhodobě naplňují obraz Prahy jako centra evropské kultury. Na zahraniční prezentaci pražské kultury bylo v roce 2000 vydáno 1,97 mil. Kč, které byly uděleny 30 grantovým projektům. Vyhlášením grantů a spolupořadatelství na rok 2001 byly připraveny podmínky pro zabezpečení doprovodného programu k největšímu multikulturnímu programu roku 2001 - Sláva barokní Čechie. Finančním zabezpečením v rozpočtu na rok 2001 se mohly uskutečnit nebo se ještě uskuteční mezinárodní kulturní akce, které znovu potvrdí oprávněnost tohoto označení Prahy. Pro rok 2002 se připravuje účast Prahy na akci “Česká kulturní sezóna” ve Francii.
Sezóna po celý rok
garant: odbor kultury a výstavnictví MHMP
Praha je městem celoročního kulturního a společenského dění a aktivit rozložených na celém území města. Ve snaze rozprostřít zájem turistů jsou při udělování grantů a spolupořadatelských příspěvků zohledňovány kromě kvality také místo a termín konání akcí. V roce 2000 město v oblasti kultury udělilo 229 grantů v celkové částce 35 miliónů Kč. Ve snaze odlehčit historickému centru jsou turisté seznamováni s méně známými památkami a turistickými cíli prostřednictvím informačních brožur jako např. Památky Prahy, Praha románská, Praha gotická, Praha renesanční, Praha barokní, Pražská architektura z let 1780 – 1898, a Praha 20. století, které vydává město. Pro zlepšení informovanosti a orientace turistů bylo vybudováno nové informační značení, které by mělo nasměrovat turisty i na méně známé trasy. Rovněž střediska Pražské informační služby upozorňují návštěvníky na méně známé části města nebo na nově zrekonstruované památky, jako je např. nedávno zpřístupněná část areálu zámku ve Ctěnicích. K lepší informovanosti zájemců o Prahu přispívají i cizojazyčné webové stránky Pražské informační služby, které jsou průběžně aktualizovány a kde lze najít ucelenou nabídku kulturních pořadů.
Podpora využívání sportovních příležitostí v místě bydliště
garant: odbor školství, mládeže a tělovýchovy MHMP (změna – nutné řešit)
Program byl zahájen přípravou koncepčního záměru odboru mládeže a tělovýchovy Magistrátu hl. m. Prahy na úseku tělovýchovy a sportu na léta 2001 - 2002. Byl zpracován přehled školních hřišť na území Prahy rekonstruovaných v letech 1996 - 2000 a zčásti financovaných v rámci městem přidělených grantů. Na základě tohoto přehledu a rozboru jejich využívání veřejností bude vytvořena síť městských sportovišť. Připravuje se nový program pro přidělování grantů se zaměřením na městská sportoviště. Proběhla jednání se zástupci Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR, některými městskými částmi, Pražskou tělovýchovnou unií a dalšími partnery.
Kulturní, společenská a osvětová činnost národnostních menšin v Praze,    Podpora mimoškolního vzdělávání dětí a dospělých v mateřském jazyce       národnostních menšin
garant: odbor školství, mládeže a tělovýchovy MHMP (změna – nutné řešit)
Program byl zahájen finanční podporou kulturních aktivit občanských sdružení národnostních menšin. Pro rozvoj kultury a mateřského jazyka menšin je důležité zaměření na propagaci a prezentaci kulturní činnosti menšin na veřejnosti a publikační činnost. Město v roce 2000 finančně podpořilo vydání 24 publikací a nahrávek v jazyce národnostní menšiny (například slovenské pohádky na audiokazetě, publikace o Praze v maďarštině, překlad bible v romském jazyce). Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin projednává s občanskými sdruženími národnostních menšin možnosti podpory jejich kulturních aktivit. Pokračují zajímavé projekty, např. mezinárodní folklorní festival Praha srdce národů, světový romský festival KHAMORO, Podzimní setkávání kultur jednotlivých národností. Město poskytuje na rozvoj programu ročně 3 mil. korun. 
Původně schválené dva programy k podpoře národnostních menšin byly spojeny do jednoho, protože je nelze od sebe účelně oddělit. Nadále bude problematika sledována v programu “Podpora národnostním menšinám v Praze”.
Prevence kriminality
garant: odbor krizového řízení MHMP
V roce 2000 město přijalo 57 projektů ke snížení kriminality v oblasti sociální i situační prevence, na které vynaložilo 4,64 mil. Kč. Mezi nejvýznamnější projekty patří informování veřejnosti jak předcházet rizikovým situacím, ochrana majetku a výstavba kamerového systému, podpora sociální práce s osobami bez dokladů, bezdomovci, s rizikovou mládeží a s osobami propuštěnými z výkonu trestu. Financování aktivit probíhá v rámci grantů hl. m. Prahy za spoluúčasti městských částí. Účelové státní dotace jsou nedostatečné, jejich přidělování je nesystémové a opožděné. První granty město vypsalo v roce 1999, je schválena Koncepce prevence kriminality hl. m. Prahy, pro prevenci kriminality byla zřízena komise a funkce koordinátora. Město v této oblasti spolupracuje i s nestátními organizacemi. Chybí však větší propojení s organizacemi zabývajícími se protidrogovou problematikou. 
Praha finančně přispívá na všechny typy protidrogové prevence. V letech 2000 a 2001 na tento účel ale vyčlenila jen 12,6 mil. Kč v porovnání s 15 mil. v roce 1999. Pokles finančních prostředků není v souladu s vývojem situace, v dopracovávané protidrogové koncepci bude třeba věnovat větší pozornost primární prevenci a restrikci.
Víš, koho budeš chránit?
garant: Městská policie hl. m. Prahy
Praha byla rozčleněna na 230 územních okrsků a byla zřízena instituce strážníků – okrskářů, kteří již působí ve 174 okrscích. Okrskáři spolupracují s občany a úřady městských částí. V roce 2000 se zúčastnili 91 setkání s občany. Akce pořádají městské části nebo občanská sdružení pro děti ve školách, na dětských hřištích o víkendech, konají se besedy s důchodci v seniorských zařízeních a okrskáři poskytují pomoc přímo v bytech starších občanů. Na tísňové lince městská policie v roce 2000 průměrně denně vyřizovala 209 hovorů k plné spokojenosti občanů.
Na územích s okrskáři se situace ve veřejném pořádku zlepšila. I když se během jednoho roku podařilo personálně zajistit 75 % územních okrsků, obsazení všech okrsků brání spíše než důvody ekonomické nedostatek vhodných kandidátů pro tuto náročnou práci. Plnění programu bylo zahájeno úspěšně a probíhá dobře z hlediska všech jeho záměrů.
Zvládání mimořádných krizových situací
garant: odbor krizového řízení MHMP
V souvislosti s legislativními změnami v roce 2000 byl Jednotný bezpečnostní systém nahrazen Integrovaným záchranným systémem a Záchranným a bezpečnostním systémem hl. m. Prahy, který je řízen Bezpečnostní radou hl. m. Prahy (pro koordinaci přípravy na krizové situace) a Krizovým štábem hl. m. Prahy (pro koordinaci a řízení záchranných a likvidačních prací při krizových situacích). 
Praha pokračuje v realizaci protipovodňových opatření. V roce 2000 byl dokončen úsek na Smetanově nábřeží a dokončuje se stavební dokumentace na ochranu Malé Strany a Kampy. Byly aktualizovány povodňové plány města a městských částí. Při rozšiřování kolektivní ochrany ukrytím se využívá tras metra a u nových objektů se podporuje stavebně technická příprava vhodných prostor (Strahovský tunel). Omezené finanční prostředky města a mizivá participace státu na financování vedou k nevýhodným řešením. Pro systém vyrozumění a varování byly vyčleněny finanční prostředky z rozpočtu HMP, které umožňují v oblastech možných rizik výstavbu elektronických sirén (94). Jako největší bylo vyhodnoceno riziko záplav a průlomové vlny a výrony škodlivin (chlor, čpavek). Rozšiřovaná síť hasičských stanic je postupně doplňována o výjezdová stanoviště Zdravotnické záchranné služby hl. m. Prahy (čtyři stanice). Začíná se s realizací sdružených hasičských stanic, doplněných o služebny policejních složek. Vzájemná součinnost všech složek zvyšuje kvalitu zásahů. Program je průběžně plněn ve všech jeho částech.
Revitalizace vodních toků a ploch
garant: Lesy hl. m. Prahy
Program byl zahájen na 5 tocích ve správě města (celkem 54 potoků, 191 km). Došlo ke kompletní revitalizaci části Drahaňského potoka, pro 4 další byla zpracována studie. Dokončena byla asanace 4 vinořských rybníků a nově revitalizováno dalších 6, z toho 3 ve Stromovce. Veškeré úpravy již zohledňují biodiverzitu. V roce 2000 klesly náklady na údržbu vodních toků pod 50 mil. Kč, roste však podíl investic. Zlepšil se monitoring znečištění i u menších vodních toků, byla zavedena jeho pravidelnost a sjednocena metodika vyhodnocení. Samotná kvalita vod je stále více ohrožována zasolenými splachy z komunikací. Problémem je nedostatek či nevhodné umístění retenčních kapacit, které by měly podmiňovat další územní rozvoj. Prioritou zůstává likvidace nepovolených výpustí. Pokračuje snaha města sjednotit správu vodních toků. Do budoucna je nezbytné nalézt metody lepší spolupráce s vlastníky pozemků.
Zeleň k městu patří
garant: odbor životního prostředí a odbor územního rozhodování MHMP
V souladu se Systémem péče o zeleň v hl. m. Praze probíhá kompletní rehabilitace některých parků I. kategorie (Kinského zahrada, část Petřína a Stromovky). Obnovovány jsou i parky II. a III. kategorie v okrajových částech města. Investice nadále míří do centrálního parku na Jihozápadním Městě, pro Jižní Město jsou připravovány. Investiční náklady a běžná údržba v parcích I. kategorie za rok 2000 činily cca 72 mil. Kč a stále rostou. Pokračuje vykupování lesních pozemků do vlastnictví města, zároveň jsou zalesňovány nové plochy. Podařilo se zajistit realizaci ÚSES soukromými investory v rámci výstavby obytných celků. Dílčí úspěchy přinesl i Program obnovy uličních stromořadí. V roce 2000 bylo vysazeno asi 200 stromů, dokončena je evidence alejí a probíhá pasportizace jednotlivých stromů. Velká pozornost byla věnována péči o staré stromy. Schválením obecně závazné vyhlášky hl. m. Prahy o ochraně veřejné zeleně město učinilo zásadní legislativní krok v této oblasti. 
Ochrana přírodně cenných lokalit
garant: odbor životního prostředí a odbor územního rozhodování MHMP
Byly zpracovány plány péče o jednotlivá chráněná území s časovým horizontem 10 let. Dnes je jich schváleno 67 (z toho 40 zhotovených v r. 2000), 8 před schválením a 2 rozpracovány. Na péči o chráněná území byly v roce 2000 vynaloženy téměř 4 mil. Kč, tedy bezmála dvojnásobek oproti roku 1999. Bylo ošetřeno 33 památných stromů, kterých je dnes na území hl. m. Prahy celkem 83; dalších 110 je evidováno a postupně vyhlašováno. Pomocným nástrojem ochrany pražské přírody jsou i granty vypisované hlavním městem. Spolupráce s veřejností se postupně zlepšuje, především některá občanská sdružení se aktivně podílejí na péči o chráněná území. Ta byla dlouhodobě nedostatečná a současná zvýšená aktivita města v tomto směru vyvolává místy negativní reakce veřejnosti.
Za tišší Prahu
garant: odbor městského investora a odbor životního prostředí MHMP
V rámci odhlučňovacích aktivit, do nichž město v roce 2000 investovalo 20 mil. Kč, jsou realizovány protihlukové stěny, výměny oken, instalace těsnění a výsadba izolační zeleně -zejména v rámci velkých dopravních staveb. Dodatečná protihluková opatření jsou prioritně řešena tam, kde hodnoty hlukového měření nejvíce překračují hygienický limit. Letos bude dokončena výměna oken u budov ležících v ochranném hlukovém pásmu ruzyňského letiště. V Řepích, Ruzyni a Přední Kopanině již bylo odhlučněno 500 objektů s ročními náklady 60 mil. Kč. Ochranu proti hluku obecně brzdí složitá majetkoprávní situace.
Město na první pohled
garant: Technická správa komunikací hl. m. Prahy, odbor výstavby MHMP
Byla připravena kampaň Praha v srdci sprejerů? odstartovaná počátkem r. 2001 sérií akcí, veřejných diskusí a informačních upoutávek. Zároveň jsou pro graffiti vyčleňovány vhodné plochy, využívané převážně tou komunikativnější částí sprejerů. V roce 2000 vynaložila Praha na odstraňování graffiti z městských budov a škol 9 mil. Kč, velké náklady měly i některé městské části. Pro rok 2001 je na boj proti graffiti - včetně ochranných nátěrů - k dispozici 20 mil. Kč. V běžné kompetenci TSK byla realizována další opatření. Na čištění komunikací bylo v r. 2000 vynaloženo 278 mil. Kč, očista objektů a zařízení - včetně likvidace následků vandalismu - si vyžádala 10,2 mil. Kč, údržba komunikační zeleně 53 mil. Kč a likvidace černých skládek 4,5 mil. Kč. Z komunikací bylo odstraněno 3 679 vraků motorových vozidel, což je o 562 více než v roce 1999 a dokonce o 1 729 více než v r. 1998. Město zahájilo kampaň proti nelegálním billboardům na svých pozemcích. Byla sestavena databáze povolených a porovnána s faktickým stavem. K 1. 2. 2001 bylo prověřeno 157 velkoplošných reklam a ze 44 nepovolených již 30 odstraněno. Počítá se i s dalšími opatřeními (certifikace reklamních ploch, zveřejňování fotografií nelegálních billboardů v tisku, finanční postihy jejich zadavatelům aj.).
Sídliště domovem
garant: odbor městského investora a odbor obecního majetku MHMP
Program je vhodné sloučit s prioritním programem Regenerace domovního a bytového fondu se zvláštním zřetelem na panelová sídliště.
Příznivé podmínky pro pěší a cyklisty
garant: Ústav dopravního inženýrství hl. m. Prahy
V r. 2000 a počátkem r. 2001 byla vybavena záchytná parkoviště P+R stojany na kola pro bezplatnou úschovu kol (systém bike and ride), zároveň byly stojany na kola umístěny u většiny dalších stanic metra mimo centrum. Výstavbu 500 km cyklistických tras stanovenou v r. 1993 usnesením rady Zastupitelstva hl. m. Prahy se podařilo do r. 2000 zrealizovat zhruba ze 36 %. Nedaří se realizovat úseky spojené se stavebními úpravami a z nich především samostatné cyklistické komunikace (ty jsou preferovány, ale realizaci brzdí majetkoprávní jednání v rámci územní přípravy jednotlivých projektů). Řada projektových dokumentací již zastarala. V r. 2000 probíhala jejich aktualizace a také obnova dopravního značení na cyklistických komunikacích.
Garant programu vytváří pro projekty předpoklady (průzkumy, podklady, studie, návrhy opatření).
Příkladem realizace projektu ve prospěch pěších v r. 2000 je např. úprava Spálené ulice nebo pěší zóna Anděl. Opatření pro pěší jsou také realizována v souvislosti s většími akcemi (přestupní uzly, okolí stanic metra, řešení hlavních komunikací). Zlepšují se legislativní podmínky pro návrh obytných zón a zklidnění ulic. Při rekonstrukcích komunikací se velká pozornost věnuje bezbariérovosti pěších tras (vč. přechodů pro chodce) a kvalitě jejich povrchu se zajištěním orientace pro nevidomé. Naváděcí systém pro nevidomé do všech prostředků MHD je dokonce na špičkové technické světové úrovni. Kromě toho byl v r. 2000 možný bezbariérový přístup již do 22 stanic metra a další budou v následujících letech budovány podle harmonogramu DP hl. m. Prahy.Ve stejném roce byl proveden bezpečnostní audit u škol a na jeho základě se provádějí opatření ke zvýšení bezpečnosti dětí na komunikacích v okolí škol – zpomalovací prahy, přisvětlování přechodů, světelná signalizace, dopravní značení a stavební úpravy. 
Náhradní zásobování pitnou vodou
garant: Pražské vodovody a kanalizace, a. s.
Je provozován funkční systém zásobování vodou při poruchách a rekonstrukcích vodovodu na území města.
V roce 2000 byly likvidovány 152 poruchy na řadech profilu 500 mm a větším, průměrná délka trvání poruchy byla snížena na 1,2 hod.
Dosavadní zdroje a míru jejich vzájemného zastupování je nutno zachovat jako základ pro budoucno s tím, že pro zajištění zásobování města při haváriích vyššího řádu (např. výpadek zdroje nebo přivaděče) nepostačuje a musí být zvýšena především možnost zastupování zdroje Želivka.
Rekonstrukce a modernizace vodojemů a čerpacích stanic
garant: Pražská vodohospodářská společnost, a. s., Pražské vodovody a kanalizace, a. s.
V rámci přípravné fáze programu byla vyhodnocena pasportizace objektů, posouzeny priority v systému a následně bude navržen postup rekonstrukce vodojemů a čerpacích stanic. Vypracování zásad a podmínek pro provádění je součástí rozpracovaného “Koncepčního modelu distribučního systému zásobování vodou”.
InfoNet
garant: odbor informatiky MHMP
Pokračoval rozvoj neveřejné datové sítě Mepnet pro správu hl. m. Prahy, kde zbývá připojit 7 městských částí s funkcí správního obvodu. V rámci projektu Základní radniční informační služby je připojeno již víc jak 300 subjektů města. Podařilo se uvést do zkušebního provozu internetové noviny Prahy. Další aktivity jsou v přípravné fázi. Program je účinně podporován a financován městem. Do r. 2000 bylo proinvestováno cca 30 mil. Kč.
Přenosová kapacita zatím není využita, v současné době je dimenzována s rezervou. Veřejně dostupná střediska s informacemi o hlavním městě jsou zatím vybudována jen v soukromém sektoru, v některých úřadech městských částí je možno využít veřejně přístupných počítačů.
Při dalším naplňování programu je žádoucí urychleně dokončit propojení všech úřadů Magistrátu hl. m. Prahy a městských částí. Je nutné dosáhnout sjednocení a kompatibility užívaných systémů a vedení elektronické evidence tak, aby byla umožněna co nejefektivnější součinnost garantů s účastníky a prosadit a sledovat kázeň účastníků programu v dodržování kompatibility prostředí.
Kolektory
garant: odbor městského investora a odbor infrastruktury města MHMP
V roce 2000 přibyly další 3,3 km kolektorů, z nichž nejvýznamnější je část kolektorové sítě centra Příkopy – Jindřišská – Senovážné náměstí. Je rozpracována příprava částí Václavské nám. a Vodičkova – Národní. Rozšiřuje se okruh uživatelů kolektorů a využití pro inženýrské sítě. Z rozpočtu města bylo do nové výstavby investováno 1,43 mld. Kč, do rekonstrukcí starších tras, včetně technologií, měření a regulace 26,4 mil. Kč.
V kolektorech bylo k 31. 12. 2000 uloženo 130,7 tis. km kabelů a 175 km trubních řadů hlavních správců inženýrských sítí.
Realizace náročných staveb kolektorů nadále závisí na možnostech a plynulosti financování. V centru města kolektory významně přispívají k rozvoji cestovního ruchu a ke zvýšení komfortu služeb.
Hospodárně s odpady
garant: odbor infrastruktury města MHMP
Se změnou legislativy bylo nutno přenést agendu vztahů s vlastníky nemovitostí přímo na město, neboť smluvní zajištění svozových služeb bylo nahrazeno poplatkem za odpad. Přes tuto zásadní změnu se v březnu 2001 dosáhlo 90,4 % účinnosti výběru úhrad. Pokračoval rozvoj aktivit směřujících především k dalšímu využití odpadů. Z privátních prostředků byly zprovozněny 3 dotřiďovací linky. Intenzifikací tříděného sběru byl zachycen trend nárůstu produkce komunálního odpadu. Spalovna Malešice dodala do sítě Pražské teplárenské, a. s., 1,3 mil. GJ tepelné energie. Její kapacita ale zatím není plně využita, protože s teplárenskou společností nebylo dosaženo dohody o vyšším odběru tepla a jeho ceně. Účinnost sběru nebezpečného odpadu stoupla o 20 %. Problémovou oblastí je průmyslový a živnostenský odpad. 
Roční produkce tuhého komunálního odpadu dosáhla celkem 225 tis. tun, z toho spalovaný odpad 194 tis. tun. Objem vytříděného sběru k recyklaci činil 27 tis. tun.
Řízení a plnění programu ztěžují neustálé změny legislativy a nedostatečné odborné kapacity pro sledování a kontrolu zejména průmyslového a živnostenského odpadu.
Program rozvoje informační společnosti
garant: odbor informatiky MHMP
V r. 2000 byla zahájena tvorba dokumentu Informační strategie hl. m. Prahy. Účelem je stanovit vizi rozvoje informatiky ve správě města a priority na 4 – 6leté období. Dne 24. 4. 2001 byly Radou HMP schváleny základní teze a probíhá připomínkování pracovní verze dokumentu. Návrh Informační strategie bude předložen Radě HMP koncem června 2001.
Kontinuálně probíhá rozvoj prostředí i prostředků pro multimediální komunikaci správy města s veřejností, např. poskytování a stálé zdokonalování www.servisu - poskytování informací a služeb v elektronické formě – pro veřejnost na Internetu (vč. specifického servisu pro úřady a organizace /extranet/ a vnitřního informačního servisu organizací /intranet/), vytváření www.serverů významných městských subjektů, postupná transformace původních aplikací a vývoj nových (např. s využitím WAP technologie pro mobilní telefony).
V rámci rozvoje informační společnosti se úspěšně realizují další specifické projekty, např. projekty informatiky v oblasti životního prostředí vč. spolupráce na mezinárodních projektech (Interact, Heaven, Ceroi), připravuje se městem podporovaný program “Internet do škol”.
Městem, ani jiným subjektem nebyl zatím zpracován žádný specifický projekt z oblasti zpracování informací světového nebo evropského významu, nedostatečně se rozvíjí spolupráce s ostatními, strategickým plánem předpokládanými účastníky tohoto programu.
Aktivovat a zdůraznit pozici Prahy jako centra pražské středočeské aglomerace
garant: Rada HMP
Umístění správních orgánů Středočeského kraje, v prvé řadě sídla jeho úřadu, bylo řešeno v rámci jeho ustavení přidělením budovy v majetku státu na území Prahy. Z dosavadních pracovních jednání představitelů Prahy a Středočeského kraje nevyplývá potřeba dalších prostorů, které by Praha mohla Středočeskému kraji nabídnout. Vzhledem k tomu, že účel, pro který byl tento úkol přijat, byl v rozhodující míře splněn, navrhuje se jeho vyřazení ze souboru dále sledovaných aktivit. 
Prosadit finanční náhrady městu za ušlou daň z nemovitostí ve vlastnictví státu
garant: odbor finanční správy MHMP
Podrobné analýzy legislativní průchodnosti i praxe nového rozpočtového určení daní ukazují na nereálnost, resp. neúměrnou administrativní náročnost řešení tohoto úkolu. Proto se navrhuje jeho vyřazení ze souboru dále sledovaných aktivit.