Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 0396 ze dne 26.3.2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr The European Gate, Rezidenční a administrativně – obchodní centrum, Praha 6, při ul. Evropská, Liberijská  a Kladenská

Z hlediska urbanistické koncepce je výstavba rezidenčního a administrativně – obchodního centra v souladu s platným územním plánem pokud jde o závazné funkční regulativy, které jsou stanoveny pro území se smíšenou funkcí obchodu a služeb (SVO). V záměru navržená výjimečně přípustná funkce bydlení má v této lokalitě svoje opodstatnění a lze s ní souhlasit.

Pokud jde o plošné a prostorové regulativy, byla zde úpravou územního plánu v červnu 2001 zrušena předepsaná míra využití území za účelem umožnit umístění stavby dle tehdy platného územního rozhodnutí. Předkládaná dokumentace znamená změnu, která je možná pouze za podmínky, že nepřinese zvýšení zátěže území oproti původnímu návrhu.

Za nedostatek předložené dokumentace proto lze považovat, že se touto otázkou vůbec nezabývá a jako srovnávací variantu neuvádí původní dokumentaci k územnímu řízení ani nevyčísluje základní urbanistické charakteristiky, jako je koeficient podlažní plochy, zastavěné plochy, koeficient zeleně apod. 

Hrubé podlažní plochy v předložené dokumentaci činí celkem: 79 570 m2, z toho komerčně využitelné plochy: 37 tis. m2, ostatní 42 tis. m2. Součet hrubých podlažních ploch převyšuje původní DÚR o téměř 20 000 m2, v nadzemních podlažích ale součet podlažních ploch nepřesahuje podlažní plochy dle původního územního rozhodnutí. Podlaží o největším plošném rozsahu je ze značné části zapuštěno pod terénem.

Podstatný nárůst kapacity oproti původnímu územnímu rozhodnutí lze konstatovat u obytné funkce a u ploch pro garáže a technické zázemí. Rozšíření obytné funkce je v souladu se zachováním rezidenčního charakteru lokality (viz str. 4, odst. 2. ). Návrh vykazuje nadměrné potřeby pro parkování. Výpočet potřeby parkování pro administrativu vychází z čísel pro administrativu se stykem s veřejností oblastního významu, nadbytečná parkovací stání budou sloužit pro potřeby rezidentů z okolí.

Celkově lze konstatovat, že navrhovaná stavba je jak svojí celkovou kapacitou, tak působením vnějšího objemu v lokalitě předimenzovaná. Navržený soubor po hmotové stránce (viz. dok. EIA str. 58) netvoří přechod mezi stávající rezidenční vilovou zástavbou a kapacitní zástavbou Červeného vrchu, nýbrž vytváří novou dominantu v území. Součet celkových nadzemních a podzemních hrubých podlažních ploch je výrazně vyšší, než v původním ÚR z r. 1993, přičemž je respektována maximální míra využití území 3,2, stanovená na jeho základě. Míra využití území dosahuje nejvyšší koeficienty míry využití území stanovené metodikou územního plánu z hlediska podlažních ploch, zatímco koeficient zeleně je pod hranicí minimálního koeficientu pro danou míru využití území. Vzhledem k původnímu územnímu rozhodnutí předložený záměr zvyšuje podíl bydlení v území, to však lze hodnotit vcelku pozitivně.

S ohledem na zátěž území je konstatování zlepšení stavu pohody uvedené v posuzované dokumentaci diskutabilní, i když současný stav v lokalitě je nevyhovující. 

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 

Úvodem nutno konstatovat, že oproti původní dokumentaci EIA na předmětnou stavbu je uvažováno s jiným rozsahem ploch pro navrhované funkce.

Na str. 26/69 textové části dokumentace je uvedeno, že “z ulice Evropské bude realizován třetí samostatný odstavný resp. obslužný dopravní pruh v obou směrech”. Tento předpoklad je pravděpodobně terminologicky nepřesný a není v souladu s doloženými grafickými přílohami dokumentace EIA. V doložených grafických přílohách je na jižní straně ul. Evropské navržen podél předmětného objektu samostatný obslužný jízdní pás oddělený od průběžné vozovky ul. Evropské.

V dokumentaci EIA se dále předpokládá (viz text na str.27/69), že “ul. Evropská bude ve směru z centra rozšířena o levý odbočovací pruh na úkor chodníku” a ve směru do centra “bude ul. Evropská rovněž rozšířena přidáním pravého odbočovacího pruhu”. V dokumentaci postrádáme odpovídající situaci dopravního řešení, ze které by bylo možné uvedené předpoklady posoudit. Krom jiného není např. zřejmé, jakým způsobem budou odbočovací pruhy v rámci světelně řízené křižovatky na ul. Evropské fungovat, pokud autor textu neměl spíše na mysli pruhy řadící. 

Aby bylo možné dopravní řešení v rámci EIA posoudit, je třeba doložit dopravní situaci celkového řešení s navrženými komunikačními úpravami v prostoru křižovatky Evropská –Liberijská - Horoměřická,  která musí obsahovat návrh vodorovného dopravního značení. 

Je třeba doplnit dopravně - inženýrské posouzení křižovatky Evropská – Liberijská -Horoměřická pro časový horizont uvedení navrhovaného polyfunkčního objektu do provozu a pro časový horizont r. 2010 s využitím oficielních údajů zatížení komunikační sítě (resp. oficiálních hodnot zatížení jednotlivých vztahů v prostoru předmětné křižovatky) V této souvislosti rovněž upozorňujeme, že provozní podmínky pro tramvaje v ul. Evropské se nesmí v souvislosti s provozem navrhovaného objektu zhoršit.  

Současně se zprovozněním předmětného obchodně-administrativního centra bude třeba uvést do provozu navržený podchod pro pěší pod ul. Evropskou v prostoru křižovatky Evropská - Liberijská, který umožní rovněž bezkolizní vazbu na zastávku tramvajových linek.

Napojení rampy pro zásobování a rampy do parking - garáží navrhovaného objektu na komunikační síť bude třeba dořešit.

Upozorňujeme, že z materiálu “Posouzení vlivu rezidenčního a administrativně obchodního centra THE EUROPEAN GATE na dopravní zatížení přilehlé komunikační sítě”, který v březnu 2002 zpracoval Ústav dopravního inženýrství hl. m. Prahy (není součásti předložené dokumentace EIA) vyplývají rizika provozuschopnosti křižovatky Evropská –Liberijská - Horoměřická související se zprovozněním předmětného polyfunkčního objektu.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny se jedná o přírodně málo významný pozemek v urbanizované části Prahy. 

Lze konstatovat, že nově předložené řešení obsahuje oproti původnímu (dáno do projednání v říjnu 2001) pouze drobné, kosmetické změny. Výhrady přetrvávají, na rostlém terénu je pouze minimum nové vegetace, která nemůže kompenzovat výrazný nárůst zpevněných ploch oproti současnému stavu. Otázkou je správnost započítávání dřevin ve zpevněných plochách do výsledného koeficientu zeleně (KZ). Pozitivem řešení je pouze střešní zeleň na různých výškových úrovních, která poněkud pomůže zmírnit negativní dojem z nové, poměrně objemné stavby.

Z hlediska městské zeleně nestanovuje platný ÚPn pro řešenou plochu míru jejího využití,  není tedy vyjádřena minimální požadovaná hodnota koeficientu zeleně. 

Negativem řešení je skutečnost, že v rámci rozvojové funkční plochy dochází k dominantnímu podílu ploch zeleně na střešní konstrukci. Drobné zelené linie se stromy nebo solitérní stromy na rostlém terénu jsou součástí uličních prostorů  částečně mimo funkční plochu se záměrem investora. Na základě předložených řezů objektem a navazujícím území je nereálná výsadba stromů ve vnitřních částech areálu. Nelze ověřit, zda uvedené hodnoty vegetačního souvrství pro stromy je realizovatelné. 

Výpočet koeficientu zeleně započítává  i střešní zeleň a uvádí mocnosti.  Nikde však není zmíněno, jaký podíl ploch střešní zeleně (intenzivní) má mocnost vegetačního  souvrství 1,5 m a jaký pouze 30 cm, kde je střešní zeleň extenzivní. Tato rozvaha má vliv na hodnotu započitatelné zeleně a tedy i výsledný koeficient zeleně. Není možnost hodnotu uvedeného koeficientu zeleně  KZ  = 0,06 (hodnota schválená územním rozhodnutím) ověřit.   

Z hlediska ochrany zemědělské půdy se lokalita nachází uvnitř současně zastavěného území, pozemky dotčené výstavbou nejsou součástí zemědělského půdního fondu. Z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu tedy uvedený záměr neznamená žádný negativní vliv.

Z akustického hlediska byla dokumentace oproti dokumentaci předložené v říjnu minulého roku doplněna o hodnocení vlivu hluku na samotný objekt, resp. jeho obytnou část a v současné době k ní nejsou připomínky.

Z hlediska ochrany ovzduší předložená dokumentace obsahuje rozptylovou studii, která je zpracována podle metodiky MŽP SYMOS´97. Nutno konstatovat, že ani v novém posouzení vlivů na životní prostředí nebyla použita aktualizována verze této metodiky. 

Rozptylová studie byla vypočtena podle větrné růžice pro Veleslavín, což vzhledem k rozdílné poloze těchto území může výsledky výpočtu zkreslovat. 

Na mapovém podkladu jsou uvedeny referenční body, ale v dokumentaci se nenachází ani jedna tabulka s vypočtenými hodnotami, ani grafické znázornění  stanovených koncentrací škodlivin v ovzduší.

Pro hodnocení vlivu pozadí byly jako referenční hodnoty vybrány údaje z měřících stanic Santinka a Veleslavín, Ruzyně a Alžírská, ale žádné průměrné hodnoty nejsou uvedeny v textu. 

Posuzovaná lokalita se nachází v těsné blízkosti dopravně značně zatížené komunikace Evropská, a proto je  konstatování, že v území nedochází k překračování krátkodobých limitů diskutabilní, zejména když referenční bod č. 2 byl umístěn dále od bezprostředního dosahu pravděpodobného efektu kaňonu, který navrhovaná zástavba může v daném území vytvořit. Studie se znovu  nezabývá otázkou, jaký vliv  by měl rozsah navrhované  stavby na změnu podmínek provětrávání. Pravděpodobně tato vysoká a rozlehlá  stavba zhorší provětrávání  území.

Pro posouzení vhodnosti umístění této stavby je  nutno  rozptylovou studii doplnit ve smyslu připomínek a doložit, že mohutná zástavba nezhorší podmínky pro provětrávání v tomto území tak, aby bylo zaručeno, že pro navrženou  a stávající  obytní zástavbu nebude docházet k překračování hygienických limitů dle zákona 309/91 Sb. 

Problematiku odpadového hospodářství dokumentace zpracovává uspokojivě. Nakládání s odpady je řešeno v souladu se zákony jak v průběhu výstavby, tak v rámci provozu zařízení.  V zájmu omezení negativních vlivů odpadů na životní prostředí by bylo vhodné, aby se výkopové zeminy pokud možno využily v místě pro terénní úpravy.  Dále by v areálu stavby měla být sběrná místa na separovaný odpad – stanoviště sběrných nádob na  tříděný plastový, skleněný a papírový odpad. Tato sběrná místa by měla být situována tak, aby byla pohodlně přístupná jak pro návštěvníky (resp. zaměstnance), tak pro  rezidenty.

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována kvalitně, v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. V dokumentaci jsou vyčerpávajícím způsobem popsány geologické, hydrogeologické i inženýrskogeologické poměry území ve vztahu k projektované stavbě.

Z hlediska ložiskové ochrany nejsou v zájmovém území registrována žádná evidovaná ložiska nerostných surovin, dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky. 

Navrhovaná výstavba  nevyvolá  podstatné změny v  hydrogeologickém režimu. 

V dokumentaci   chybí  zhodnocení radonového rizika, v dalším stupni projektové dokumentace je nutno realizovat podrobný průzkum radonového rizika. 

Z hlediska zásobování vodou nejsou v předložené dokumentaci provedeny bilance potřeb vody, rovněž není zohledněno odkud bude provedeno napojení vodovodních řadů pro rozvod vody ve víceúčelovém komplexu budov. Není posouzena kapacitně vodovodní síť, ze které budou objekty napojeny. 

Z hlediska odkanalizování a vodních toků leží území uvažované pro výstavbu v povodí Vltavy, která je od navrhované stavby poměrně vzdálená, v těsném okolí řešeného území se nenacházejí žádné vodoteče. 

Území se nachází v povodí jednotné kanalizace (kmenové stoky D). V dokumentaci se nemluví o způsobu likvidace splaškových odpadních vod, pouze o vodách dešťových se předpokládá jejich odvedení do kanalizace přes retenční nádrže. Z toho lze usuzovat, že snad i splaškové vody budou vedeny do kanalizace. Při výpočtu množství splaškových odpadních vod je předpokládána hodnota 280 l/obyv. x den. Vzhledem k současným trendům ve vývoji spotřeby vody je toto množství značně nadhodnocené. Dle údajů provozovatele vodovodní a kanalizační sítě je v současné době průměrná spotřeba v Praze cca 150 l/obyv. x den a neustále dochází k mírnému poklesu. 

Ve zprávě je proveden výpočet odtokového množství dešťové vody. Hlavní město Praha upozorňuje na to, že pro povodí jednotné kanalizace se v Praze uvažuje s návrhovým deštěm 205 l/s . ha a ne s hodnotou 160 l/s . ha uvažovanou v dokumentaci (ta platí pro systém oddílné kanalizace). Tím dojde ke zvýšení odtékajícího množství dešťových vod o cca 25 % (z uvažované hodnoty 139,2 l/s na 178,3 l/s). Není vyhodnocen vliv zmiňovaných retenčních nádrží na okamžité množství vody odtékající do kanalizace a z dokumentace není patrná jejich lokalizace, tak aby nedošlo k přetížení stávající kanalizační sítě. Rovněž není specifikováno množství dešťových vod, které mají být použity pro závlahu zelených ploch. 

Je konstatováno, že při provozu celého komplexu budou vznikat odpadní vody zatížené tuky (z provozu stravování) a znečištěné ropnými látkami (vody z mytí vozidel). Nikde není řešen způsob zabezpečení těchto druhů vod před vtokem do kanalizace tak, aby jejich kvalita vyhovovala kanalizačnímu řádu hl. města Prahy. 

Dokumentace není zpracována v dostatečném rozsahu, nejsou specifikována ochranná a kompenzační opatření řešící ochranu stávající kanalizační sítě. Vzhledem ke zjištěným nedostatkům je nutno dopracovat z hlediska odkanalizování.

Z hlediska zásobování teplem je řešená lokalita podle rozpracované Studie variant energetického zásobování územního celku ÚC 8 Vokovice – Břevnov určena k zásobování teplem ze soustavy centrálního zdroje tepla (CZT) Veleslavín. V předložené dokumentaci EIA je navrženo zásobování objektů centra ze 60 % z CZT a 40 % z vlastní plynové kotelny o instalovaném výkonu 2,4 MW. (Z dokumentace EIA není zcela jasné, zda kotelna slouží pouze jako záložní zdroj tepla, nebo rovněž k celoročnímu zásobování teplem obchodních ploch.) Budování kotelny v objektu napojeném na soustavu CZT je řešením neekologickým, neekonomickým a neopodstatněným. Z těchto důvodů doporučuje hlavní město Praha zásobovat centrum pouze ze sítí CZT. 

Tato připomínka byla uplatněna již k předchozímu podání dokumentace EIA v listopadu 2001. 

Z hlediska zásobování zemním plynem nejsou námitky. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn plánem hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná. Případné přeložky plynovodních sítí je nutno projednat s provozovatelem Pražskou plynárenskou a.s.

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou námitky. Návrh není v rozporu se schváleným ÚPn hlavního města Prahy. 

Z hlediska telekomunikací nejsou připomínky. Hlavní město Praha upozorňuje, že územím vedou dálkové a místní telekomunikační kabely.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha souhlasí se záměrem a požaduje v rámci zpracování posudku na předloženou dokumentaci, eventuelně v rámci územního řízení, dořešení výše 

uvedených připomínek. Důvodem požadavku je především snaha města o vyjasnění otázek spojených s dopravní obsluhou objektu. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách vyjádření hlavního města Prahy.

Zejména se jedná o:
-	dopravní napojení objektu,
-	dopravně - inženýrské posouzení křižovatky Evropská – Liberijská –Horoměřická,
-	doplnění informací o ozelenění objektu,
-	doplnění rozptylové studie,
-	odkanalizování