Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 1902 ze dne 13.11.2001 

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro  Obchodně společenské centrum Praha - Pankrác

Vyjádření posuzuje navrhovanou stavbu z hlediska zájmů hlavního města Prahy. 

Centrální prostor Pankrácké pláně byl vždy považován za jedno z budoucích celoměstských center, v platném ÚPn sídelního útvaru hl. m. Prahy mu byla stanovena funkce smíšeného území městského jádra s přednostním využitím pro obchod a služby. Předložená dokumentace hodnotící vliv na životní prostředí se nezabývá Pankráckou plání jako jedním celkem, ale pouze objektem Obchodně společenského centra Praha – Pankrác. Přístup, kdy jsou jednotlivé objekty nějakého většího logického územního celku hodnoceny z hlediska svého vlivu na životní prostředí samostatně považuje hlavního města Prahy za nevhodný a vlastně v rozporu se smyslem procesu EIA, protože pak nedojde k objektivnímu zhodnocení celé kapacity území. Hlavní město Praha si je vědomo, že tento způsob hodnocení není v rozporu se zákonem 244/1992 Sb. 

Z hlediska urbanistické koncepce je nutno konstatovat: Celý prostor je významným urbanistickým celkem, jehož řešením se zabývala urbanistická soutěž. Na jejím základě byly stanoveny limity využití území, které jsou v celkovém řešení překročeny. Způsob zástavby území nebyl dosud odsouhlasen. Vlastní návrh obchodně společenského centra nedodržuje stanovený rozsah veřejného prostranství a není možné jej posuzovat z urbanistických hledisek samostatně, i když je záměr OSC Pankrác v souladu s funkčním využitím území stanoveném v platném územním plánu sídelního útvaru hl. města Prahy. Z tohoto důvodu je třeba se zabývat nejprve celkovým řešením a teprve poté se věnovat posouzení jednotlivých staveb. 
Z hlediska ostatních nebytových funkcí je dokumentace zpracována vyčerpávajícím způsobem, hodnotí pozitivní vliv na ŽP, území dosud degradované bude urbanizováno a kultivováno ve smyslu koncepce ÚPn. V území bude 900 nových pracovních příležitostí, která mohou být využívána obyvateli okolních sídlišť a celé Prahy 4. Hlavní město upozorňuje, že je nutno dořešit přímé napojení na budoucí společnou stanici metra trasy C a D, která je plánována v ploše budoucího obchodního centra.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předloženému záměru tyto připomínky:

Ve svazku 1 – základní dokumentace EIA - jsou v tabulkách vyjádřeny intenzity dopravy na komunikacích dotčených dopravou související s provozem OSC Praha - Pankrác, které, jak je uvedeno, byly zčásti převzaty z podkladů firmy Ateliér DUK. Údaje o dopravním zatížení zpracované soukromou firmou nelze používat pro zpracování hodnocení vlivu na životní prostředí, pro potřeby dokumentace EIA je třeba si vyžádat zpracování dopravních zátěží od oficiálních městských organizací zabývajících se touto problematikou, což je ÚDI nebo MHMP-SÚRM.

Totéž platí o údajích uváděných ve svazku 2 a 3  - hluková a rozptylová  studie, kde  jsou doložena „schemata rozložení dopravy“ vyjadřující zatížení komunikační sítě na Pankrácké pláni zpracovaná Ateliérem DUK pro časové horizonty r.2000 a 2004.  Uvedené údaje se liší od oficiálních údajů zatížení komunikační sítě, které má Praha město k dispozici.

Schema „Výhledový stav – rok 2004“ vyjadřuje zatížení komunikací v prostoru Pankrácké pláně se zohledněním uvažovaných úprav komunikační sítě v řešeném území dle vítězného soutěžního návrhu. Je zřejmé, že při výpočtu uvedených hodnot zatížení byly využity jako výchozí podklad zátěže pro rok 2000 lišící se od oficiálních údajů, které má  hlavní město   Praha k dispozici. Některé údaje jsou navíc nejasné – např. v případě nové paralelní komunikace podél ul. 5. května (mezi ul. Hvězdova a Na strži) je uveden údaj „redukované stávající zátěže“(9345 vozidel), což je nelogické, neboť tato komunikace dosud neexistuje, tudíž nemá ani žádné stávající zatížení.

Z doložených výhledových intenzit automobilové dopravy  (r. 2010) v oblasti Pankrácké pláně, zohledňujících veškerou uvažovanou zástavbu dle nejnovější dosud neprojednané architektonicko-urbanistické studie, (intenzity zpracoval Ústav dopravního inženýrství), vyplývá značné přitížení komunikační sítě oproti předpokládanému oficiálnímu výhledovému zatížení, zpracovanému ve vazbě na platný ÚPn hl. m. Prahy. Ke značnému zvýšení automobilového zatížení na komunikační síti oproti předpokladům ÚPn hl. m. Prahy by došlo nejen v prostoru Pankráce, ale i v širším území. Z uvedeného je zřejmé, že pokud by mělo na Pankrácké pláni dojít k výstavbě předmětného rozsahu, bude nutné takový rozvoj analyzovat v širších souvislostech a předložené hodnocení vlivu na životní prostředí by nebylo svým rozsahem dostačující.

K technickému řešení má Praha město tyto připomínky:

Navržené úpravy úrovňových světelně řízených křižovatek ul. Na Pankráci - Hvězdova a ul. Na Pankráci - Na Strži - Budějovická, sledující jejich zkapacitnění využitím středního, dnes nefunkčního tramvajového pásu pro další řadicí pruhy, vylučují možnost výhledového obnovení tramvajové sítě v ul. Na Pankráci a Budějovické ve vazbě na eventuelní tramvajové propojení Prahy 4 a 5. Územní a provozní rezervu pro  výhledové obnovení tramvajové trati v ul. Na Pankráci a Budějovické je nutné zachovat. S navrženými úpravami uvedených křižovatek proto hlavní město Praha nesouhlasí. Pokud je třeba z důvodu nové výstavby na Pankrácké pláni zvýšit kapacitu křižovatek ulic Na Pankráci – Hvězdova a Na Pankráci – Na strži – Budějovická, je nutné úpravy těchto křižovatek (a novou zástavbu v jejich blízkosti) navrhnout tak, aby dnes nefunkční tramvajové těleso v ul. Na Pankráci a Budějovické bylo do výhledu ve svých parametrech zachováno.

Rozšíření ul. Hvězdovy na čtyřpruhovou komunikaci se středním dělicím pásem za účelem vytvoření dostatečné kapacity pro nově navrhovaný obchodně-administrativní komplex lze akceptovat, zároveň však Praha město konstatuje, že rozhodující pro novou zástavbu jsou kapacity křižovatek na přístupových trasách.

Architektonicko-urbanistická studie, ze které předložené hodnocení EIA vychází, není z hlediska kapacitního posouzení křižovatek v zájmovém území průkazná. V textové části architektonicko-urbanistické studie je uvedeno, že bylo provedeno kapacitní posouzení křižovatek Hvězdova – Na Pankráci,  Na Pankráci – Na strži, Na strži – Milevská dle „metody konfliktních proudů“. Podrobné výpočty kapacit jednotlivých křižovatek však nebyly doloženy. V textové části předmětné studie je navíc uvedeno, že rozdělení současné zátěže do nově navrhovaných komunikací (nová rampa z ul. 5. května do ul. Hvězdovy, nová komunikace mezi ul. Hvězdovou a Na strži podél ul. 5. května, upravená křižovatka 5. května - Na strži) bylo provedeno odborným odhadem. S ohledem na závažnost dané problematiky je třeba zatížení komunikační sítě a křižovatkové pohyby v předmětném území stanovit modelovým dopravně inženýrským výpočtem pro všechny posuzované časové horizonty a kritické křižovatky. Je třeba kapacitně posoudit též výhledové uspořádání křižovatky ulic 5. května – Na strži.

V předložené situaci zahrnující prostor celé Pankrácké pláně postrádá hlavní město Praha řešení redukovaných nároků nástupních a výstupních stání pro vnější autobusovou dopravu.

Vzhledem k tomu, že není jisté, zda v rámci nové výstavby na Pankráci dojde současně k přestavbě komunikačního systému podél ul. 5. května v prostoru křižovatky 5.května – Na strži, je třeba v souvislosti s novou zástavbou zpracovat i kapacitní posouzení  kritických křižovatek (pro současný stav i r. 2010) ve vazbě na stávající  komunikační síť v území respektující dnešní uspořádaní  křižovatky 5. května – Na strži.

Z doložených příloh nelze zodpovědně posoudit koordinaci zástavby s budoucí přestupní stanicí metra Pankrác.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je možné konstatovat, že vzhledem k silné urbanizaci celého prostoru Pankrácké pláně nebude realizace záměru představovat negativní zásah do přírodně hodnotných ekosystémů, jak správně podotýká i zpracovatel předložené dokumentace. Ani zásah do  stávající zeleně se nejeví jako významný a bude kompenzován novými výsadbami. Dokumentace se však nezabývá uplatněním nových výškových budov v dálkových pohledech (komentuje pouze budovu D s 5 nadzemními podlažími). Toto je nutno v dokumentaci doplnit, především pak s důrazem na pohledy z centrální části Prahy, z Pražské památkové rezervace. Nejvýznamnějším pak asi bude pohled z tzv. „rampy“ u Pražského hradu. Toto vyhodnocení by též nemělo opominout spolupůsobení nově navrhovaných vysokých budov u Kongresového centra Praha.

Navrhovaný koeficient zeleně 0,25 považujeme z hlediska ochrany přírody a krajiny za možný. Upozorňujeme pouze, že bude nutno zajistit realizaci nových výsadeb zeleně spolu s výstavbou nových objektů.

Z hlediska městské zeleně dochází dle předložené dokumentace pouze k minimální likvidaci stávající zeleně, přičemž se převážně jedná o likvidaci travnatých ploch s keřovými porosty. Rozsah odstraněné zeleně je plně pokryt novými sadovými úpravami se zdůrazněním významného podílu velkých stromů. 
 
K dokumentaci má hlavní město Praha tyto připomínky:

Posouzení správnosti koeficientu zeleně pro celé území je problematické, protože chybí situace, která by vymezovala jednotlivé objekty A – H včetně příslušných ploch zeleně.  Hodnota KZ – 0,25 pro celé území je odpovídající poloze a významu lokality. 

Dokumentace postrádá vyznačení převedení značky PP (umístěné dle platného ÚPn v ploše SMJ) do monofunkční plochy zeleně. Při velikosti rozvojové plochy SMJ 6,94 ha, je nutné umístit parkovou plochu o rozloze 1600m2 při poměru stran 1:2. Musí se objevit v celkových bilancích jako odečet od výměr zeleně, protože se takto jedná o monofunkční plochu zeleně, která nemůže být do ploch pro výpočet koeficientu zeleně započítána.  Doložená hodnota KZ = 0,25 je tedy nepatrně nadhodnocena. Úbytek se projeví v rámci doplňkové zeleně u některého objektu. Plocha zeleně by měla být založena tak, aby fungovala samostatně bez vazby na objekty.

Ověřit lze výpočet pro vlastní OSC Pankrác, protože doložená situace je dostatečným podkladem. Hodnota plochy zeleně ve výpočtu je zpochybnitelná. Správná je plocha započitatelné zeleně na střešní konstrukci 924 m2, plocha započitatelné zeleně získaná přepočítáním rozsahu stromů je nesprávná, protože většina stromů je dle textu umístěna v zelených pásech a proto je nelze započítat jako stromy ve zpevněném povrchu, ale pouze jako sadovnicky upravené plochy v kombinaci stromů a travnatých ploch. Z celkového rozsahu zůstane pouze 10 ks jižně od halového objektu, tedy při 50 m2 na 1 strom je plocha započitatelné zeleně pouze 500 m2. 

SPRÁVNÝ VÝPOČET
Celková plocha řešeného území 		24 752m2
Celková plocha zeleně			1424m2 (místo 3124m2 uvedených  projektantem)
Podíl zeleně 					5,75% (místo 12,62% uvedených projektantem)
Hodnota koeficientu zeleně při správném výpočtu dle popisu  v textu je KZ = 0,06, takže uvedená  hodnota KZ = 0,1 není dodržena. Při správném výpočtu je rozsah zeleně o 50 % nižší. 
V dokumentaci nejsou vyznačeny plochy provizorně upravené zeleně, nelze je vyčíst ani z výkresu situace zeleně. 

Z akustického hlediska má hlavní město Praha tyto připomínky:

Při uvádění měření hlukových hladin provedených v současné době je třeba přiložit autorizační listiny pro výkon tohoto metrologického úkonu. 

Pro výpočet hlukového stavu v období výstavby je třeba uvést přesný a přehledný výčet zdrojů hluku, jejich akustické parametry (akustický výkon nebo ekvivalentní hladinu hluku v měřené vzdálenosti) a dobu působení v rámci počítaného časového úseku.

Dokumentace postrádá přenesení vypočtených výsledků pro návrhový horizont ve formě izofon do mapových podkladů. 

Z hlediska ochrany ovzduší je rozptylová studie v předložené dokumentaci vypracována velice pečlivě  podle metodiky SYMOS a podrobně vyhodnocuje podíl znečištění ze stacionárních zdrojů, přenosu znečištění z okolí a  příspěvek emisí z vyvolané automobilové dopravy a vytápění navržené zástavby. 

V studii se porovnává imisní situace pro roky 2004 a 2010 a konstatuje, že ani v jedné variantě  výpočtů  s Obchodně-společenským centrem, nebo bez jeho výstavby, nebo pro stav v r. 2010 s celou plánovanou zástavbou  nedojde k překročení limitů průměrné roční koncentrace NOx ani NO2. Studie ve svém závěru  nevyhodnocuje vliv krátkodobých imisních koncentrací NOx.  

Nakládání s odpady dokumentace posuzuje v souladu se zákony jak v rámci provozu zařízení, tak v průběhu výstavby (včetně možných havarijních úniků nebezpečných látek či odpadů)  v dostatečném rozsahu i kvalitě. 

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována kvalitně, v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. V dokumentaci jsou vyčerpávajícím způsobem popsány geologické, hydrogeologické i inženýrskogeologické poměry území ve vztahu k projektované stavbě.

V průvodní zprávě zpracovatel hodnotí i geodynamické jevy, radonové riziko a seismicitu území. 

Z hlediska ložiskové ochrany nejsou v zájmovém území registrována žádná evidovaná ložiska nerostných surovin, dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky.

Z hlediska ochrany povrchových vod lze konstatovat, že navrhovaná stavba se nachází na Pankrácké pláni na rozhraní povodí Vltavy a Botiče. Oba tyto toky jsou od navrhované stavby poměrně vzdálené, na Pankrácké pláni ani v těsném okolí se nenacházejí žádné vodoteče.

Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do jednotné kanalizační sítě zaústěné do ÚČOV. Vlivem zvýšení výměry zpevněných ploch dojde k nárůstu množství dešťových vod. Zvýšení oproti stávajícímu stavu není v předložené dokumentaci vyčísleno, celkové roční množství dešťových vod bylo spočteno na 11148 m3. Odvedení dešťových vod ze střech a zpevněných ploch Obchodně společenského centra Praha – Pankrác bude rovněž napojeno do jednotné kanalizace veřejné sítě hl. města Prahy. Napojení bude provedeno novou kanalizační stokou vedenou ulicemi Na Pankráci a Hvězdova. Zásobování vodou bude realizováno ze stávajícího vodovodního řadu DN 300 v ulici Hvězdova (jak při výstavbě tak i v trvalém provozu).

Nebezpečí úniku ropných látek z pojezdu a stání aut z parkovišť (nezastřešené nejvyšší patro nadzemních garáží) je eliminováno předčištěním v odlučovačích ropných látek umístěných na svodech dešťové kanalizace. Z restauračních provozů budou odpadní vody svedeny přes lapače tuku.

Zájmové území pro výstavbu obchodně společenského centra Praha – Pankrác spadá do pásma hygienické ochrany 2. stupně vodárny Podolí. Do prostoru navrhované stavby zasahují ochranná pásma inženýrských sítí vodovodu a kanalizace, která je třeba respektovat.

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření. (před zaústěním odpadních vod z restaurací předčistit tyto vody v lapači tuků na hodnoty odpovídající kanalizačnímu řádu hl. města Prahy, před zaústěním dešťových vod z ploch kde může dojít k jejich kontaminaci považuje hlavní město Praha za vhodné využití odlučovačů ropných látek, pro celkovou výhledovou produkci dešťových vod je nutno posoudit kapacitu návazné kanalizační sítě a eventuálně vybudovat podzemní retenční nádrž).

Hlavní město Praha upozorňuje na to, že na straně 68 je uveden předpoklad, že dešťové vody budou čerpány do kanalizační sítě. Čerpání dešťových vod se navrhuje pouze v ojedinělých a zdůvodnitelných případech. Jinde se o čerpání dešťových vod nepíše. Je nutno nezbytnost čerpání těchto vod doložit.

Zásobování teplem
Z ekologického hlediska souhlasí hlavní město Praha s navrženým způsobem zásobování teplem objektu OSC ze soustavy CZT.
Přeložky hlavních tepelných napaječů  TN západ a TN Pankrác II vyvolané realizací objektu a místo napojení OSC je nutno projednat s provozovatelem tepelných sítí Pražskou teplárenskou, a.s.

Zásobování zemním plynem.
Z hlediska nadřazených plynovodních sítí bez připomínek. Akce není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev TUV.

Zásobení elektrickou energií
Z hlediska zásobení elektrické energie nejsou k předložené studii připomínky. Zájmové území pro výstavbu obchodně společenského centra Praha – Pankrác bude zásobno el. energií z transformovny 110/22kV TR – Pankrác. Požadovaný výkon bude připojen  kabelovým vedením 22kV vedeným v kabelovém tunelu v trase od transformovny TR na křižovatku ulic Na Strži a Na Pankráci a dále kabelovým vedením podél ulice Na Pankráci.
	
Telekomunikace
Z hlediska telekomunikací akce není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. 

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha požaduje její doplnění ve smyslu výše uvedených připomínek. Důvodem požadavku je především ta okolnost, že předložené hodnocení vychází z předpokládaných úprav komunikační sítě v prostoru Pankrácké pláně, které nejsou dostatečně provozně a technicky prověřeny, dokladovány a dosud projednány. Před zahájením jakékoliv další přípravy výstavby v území Pankrácké pláně je třeba vyřešit výše uvedené dopravní problémy. Detailní připomínky k dokumentaci jsou rozvedeny v příslušných kapitolách stanoviska města.