Příloha  k usnesení Rady HMP č. 0347 ze dne 19.3.2002

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr Business Park D3, Praha 4 - Kunratice

Z hlediska urbanistické koncepce lze předložený záměr hodnotit pozitivně, předpokládá přestavbu stávajících objektů. V současné podobě však záměr transformace podnikatelského areálu na skladový areál není zcela v souladu s platným ÚPn hlavního města Prahy, navrhovaný skladový areál je umístěn na funkční ploše služeb a nerušící výroby VN, která umožňuje umístění skladů a skladovacích ploch. Posuzovaný záměr ale představuje rozsáhlý monofunkční skladovací areál, takováto zařízení mají v platném ÚPn sídelního útvaru hlavního města Prahy samostatný kód SK – skladování a distribuce. V tomto smyslu by byla potřeba pro další stupeň dokumentace (dokumentace pro územní rozhodnutí) změny ÚPn, se kterou by ale bylo možno souhlasit, protože předmětné území je použitelné i pro tuto navrhovanou funkci.

Z dopravního hlediska má hlavní město Praha k předložené dokumentaci tyto připomínky: 

Uvedené údaje stávající zdrojové a cílové dopravy z dnešních areálů v předmětné lokalitě nejsou průkazně doloženy. V textové části předložené dokumentace je na straně 18 uvedeno, že odhad stávající dopravy v předmětném území se kromě jiných podkladů částečně odvozuje z desetiminutového sčítání vozidel provedeného v rámci urbanistické studie na vjezdu z Vídeňské ulice. Takový postup nelze pokládat za zcela věrohodný.

Realizace skladového areálu vychází z předpokladu budoucího kvalitního napojení na nadřazenou komunikační síť. V této souvislosti je nutno konstatovat, že předpoklad napojení na dálnici D3 je v současné situaci diskutabilní, neboť trasa dálnice D3 není definitivně dosud stabilizována a nelze vyloučit, že v prostoru Jesenice nebude na budoucí silniční okruh zaústěna. Časový horizont zprovoznění silničního okruhu na jihu Prahy je rovněž nejistý, zprovoznění tzv. Vestecké spojky – komunikace propojující silniční okruh u Jesenice s dálnicí D1 u Újezda je investice s nejvyšší pravděpodobností rovněž poměrně časově vzdálená. Z uvedených skutečností vyplývá, že předpoklad výhodného napojení skladového areálu na celoměstskou komunikační síť je z hlediska dnešní situace a nejbližší budoucnosti značně nejistý. Jisté však je, že pokud by k realizaci a přestavbě areálu v předpokládaném časovém horizontu došlo, hrozí riziko přitížení ulice Vídeňské nákladní automobilovou dopravou. 

Pro stanovení výhledového automobilového zatížení je třeba využít oficielní údaje, které pro potřeby EIA vydává MHMP-SURM nebo ÚDI. Výhledové údaje zatížení přilehlé komunikační sítě uvedené v předložené dokumentaci nelze seriozně ověřit, neboť specifikace jednotlivých úseků komunikací v tab.14 na str. 21 je nejasně definována. Navíc se uvedené údaje zatížení pro některé úseky komunikací od oficielních údajů výrazně liší. Není proto zřejmé, za jakých předpokladů, a z jakých podkladů byly údaje stanoveny. Upozorňujeme, že oficielní údaje o zatížení komunikační sítě byly v roce 2000 aktualizovány.

Z uvedených skutečností vyplývá, že dokumentaci EIA je třeba upřesnit ve smyslu připomínek. Doporučujeme, aby rozvoj areálu vycházel z předpokladu dlouhodobého napojení na stávající komunikační síť. Z toho důvodů je žádoucí, aby areál neindukoval velké množství automobilové (zejména nákladové) dopravy.

Upozorňujeme, že není dosud stabilizováno řešení budoucího depa metra Písnice. Vzhledem k tomu, že návrh dopravní obsluhy předmětného areálu (založení nových komunikací v území) může řešení depa metra ovlivnit, je nutné k návrhu uspořádání areálu doložit souhlasné stanovisko provozovatele metra – DP a.s. a Metroprojektu.

Hlavní město dále upozorňuje na nesprávné funkční zatřídění komunikací v území, které je v dokumentaci uvedeno. Není zřejmé, jakou komunikaci autor dokumentace myslí pod pojmem „Pražský průmyslový okruh“, na který má být areál snadno napojen. (viz. Str. 5 textové části dokumentace). K technickému řešení areálu se nelze vyjádřit, neboť součástí dokumentace EIA nejsou grafické přílohy v odpovídajícím měřítku a technické podrobnosti zpracování.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je vybudování skladového areálu v navržené lokalitě v zásadě možné, neboť jde o transformaci areálu stávajícího. Ten byl již v minulosti negativně narušen lidskou činností, stávající haly budou nahrazeny menším počtem hal nových, ovšem většího objemu.

Z hlediska městské zeleně je předložený záměr v souladu s vymezením zastavitelného území.  Míra využití území stanovená zde platným územním plánem je označena jako „D“. Z dokumentace není jasné, zda se jedná pouze o halové objekty o 1 nadzemním podlaží, či se v průměru v celém území dosáhne hodnoty vyšší podlažnosti. Není tedy jasné, zda lze hodnoty koeficientu zeleně (KZ) vztáhnout pro 2 a méně podlaží, kdy by jeho hodnota byla KZ = 0,35.

V doloženém výpočtu koeficientu zeleně není jasné, jaké položky výsledná hodnota obsahuje. V základní tabulce je uvedena pouze zmínka o zeleni na rostlém terénu, v textu se však uvádí, že se jedná nejen o plochy zeleně na rostlém terénu, ale i o ostatní zeleň. Hlavní město Praha upozorňuje, že zatravněná parkoviště  a mobilní zeleň nelze započítávat  do ploch započitatelné zeleně.  Není také jasné, zda přesně spočítané stromy jsou součástí parkově upravených ploch nebo se navíc započítávají do výsledné plochy započitatelné zeleně. 

Na základě podrobně provedeného dendrologickém průzkumu jsou v textové části doplněny odpovídající závěry. Bylo by vhodné je promítnout do grafického zobrazení průzkumu, aby bylo možné posoudit přístup zpracovatele k ochraně stávající zeleně. 

Hlavní město Praha požaduje, aby parkoviště byla členěna stromy  v poměru 1 strom na 5 parkovacích stání. Dále požadujeme řešit sadovnicky upravené plochy v kombinaci travnatých ploch a výsadeb stromů a keřů. 

Z hlediska ochrany zemědělské půdy se předmětná lokalita nachází uvnitř současně zastavěného území, na ploše bývalého stavebního dvora pro výstavbu Sjezdového paláce. Podle katastru nemovitostí se ještě na části území nachází zemědělská půda – orná. Jedná se o západní část území u retenční nádrže, kde lze nalézt původní rostlý terén, avšak pozemky nejsou zemědělsky využívány. Realizací uvedeného záměru dojde k záboru zemědělského půdního fondu (ZPF) o velikosti 3,91 ha, BPEJ 2.26.01 – III.tř.ochrany a 2.61.00 – II.tř. ochrany.

Na většině plochy je půdní horizont téměř zlikvidován a překryt antropogenními navážkami, 85 % tvoří zpevněné plochy a provizorní zástavba. Vynětím zbývajících ploch ze ZPF dojde pouze k potvrzení současného stavu využití území.

Uvedený záměr je z hlediska ochrany ZPF v souladu s ÚPn, závěry uvedené v dokumentaci lze akceptovat.

Z akustického hlediska je posouzení hluku z výstavby provedeno velmi zjednodušeně, a to i s ohledem na skutečnost, že přesnější údaje nejsou zatím k dispozici. Předložená dokumentace neobsahuje příslušný výpočet ani zákres rozložení hlukových izofon do mapového podkladu. Bez těchto podkladů nelze objektivně zhodnotit území.

Z hlediska ochrany ovzduší je předložená dokumentace o hodnocení vlivu na životní prostředí výstavby  Business parku v Praze 4 Kunraticích zpracována podle metodiky SYMOS  97,  ne tedy podle aktualizace této metodiky z roku 1999. Výpočet se opírá o emisní faktory stanovené podle publikace EPA – AP 42 Compilation of Air Pollutant Emission Factors, Mobile sources. Tato publikace je ale platná pro vozový park používaný v USA, údaje nelze aplikovat na složení vozového parku v ČR. Doporučujeme v této souvislosti kontaktovat Centrum dopravního výzkumu v Brně.

Dále se v rozptylové studii konstatuje, že nelze stanovit počet vozidel v dopravní špičce, proto bylo množství emitujících látek zvýšeno na 2.4 násobek. V dokumentace chybí  zdůvodnění této konstanty navýšení emisí.

Podle výsledků rozptylové studie se vlivem snižování emisních faktorů nebude imisní situace v zájmovém území s výhledem na r. 2010 zhoršena. Toto konstatování je založeno na tabulce odhadů emisních faktorů v USA, které nebudou v našem prostředí reálně dosažitelné.

Zpráva se nezabývá vlivem vyvolané dopravy na přilehlých komunikacích, která procházejí  přes sousední obytná sídliště.

Hlavní město Praha požaduje doplnění rozptylové studie ve smyslu výše uvedených připomínek.

Z hlediska odpadového hospodářství je v dokumentaci uveden výčet odpadů, které budou vznikat v průběhu stavby i za provozu zařízení. Konstatuje se, že s odpady bude nakládáno v souladu s platnou legislativou. V dokumentaci chybí podrobnější popis nakládání – zejména důraz na separovaný sběr, opětovné využívání, materiálovou recyklaci či energetické využití odpadů, aby bylo minimalizováno množství odpadů ukládaných na skládku, což je z hlediska vlivu na životní prostředí nejméně příznivý způsob zneškodňování odpadů.
 
Ve studii se dále konstatuje, že v dotčeném území nebylo zjištěno znečištění půdy a nelze ho ani očekávat v souvislosti s jeho navrhovaným využitím s výjimkou drobných úkapů ropných látek, zvláště pak v okolí mechanických dílen. Není však uvedeno, jakého charakteru budou materiály skladované v areálu, zda nebudou nebezpečné, a jak je nutno areál zabezpečit proti jejich úniku do prostředí. 

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je předložená dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat.

V kapitole C.II.A.2. „Voda“  je zhodnocen výskyt podzemní vody ve vazbě na  geologickou stavbu lokality. V kapitole C.II.A.4. jsou v dostatečné podrobnosti popsány geomorfologické,  geologické a hydrogeologické poměry. Dále bylo provedeno zhodnocení území z hlediska  seizmicity, geodynamických jevů, poddolování a eroze. 

Z hlediska ložiskové ochrany nejsou v předmětném  území registrována žádná ložiska nerostných surovin,  dobývací prostory ani chráněná ložisková území.

Navrhovaná výstavba  nevyvolá   změny ve stávajícím  hydrogeologickém režimu.

V rámci zpracování  inženýrskogeologického průzkumu je nutno  provést   detailní zhodnocení radonového rizika realizací měření objemové aktivitu  radionuklidů přímo v terénu.

Z hlediska nadřazených vodovodních řadů nejsou k předložené dokumentaci připomínky. Dokumentace není z tohoto hlediska v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. 

Z hlediska vodního hospodářství  je vlastní areál v současné době napojen na vodovodní řad DN 1200 z vodojemu Jesenice. Tento způsob napojení bude zachován i nadále. Spotřeba vody vzroste dle přiloženého výpočtu ze stávajících 250 m3/měsíc na cca 750 m3/měsíc. Výpočet potřeby vody je proveden dle vyhlášky č.9 z roku 1973 pro technickou vybavenost. 

Z hlediska odvodnění není areál v současné době napojen na soustavnou kanalizační síť. Stávající splaškové vody jsou z části areálu Kunratice projekt s r.o. svedeny do tří pravidelně vyvážených bezodtokových jímek. Z části areálu REMAX jsou splaškové vody svedeny na čistírnu odpadních vod EK-S16 a po vyčištění odvedeny dešťovou kanalizací do retenční nádrže. Sociální zařízení firmy BAY-WA je pravděpodobně zaústěno přímo do dešťové kanalizace. Dešťové vody neznečištěné ze střech jsou svedeny do řadu dešťové kanalizace DN 600, a to buď přímo nebo přes přečerpávací stanici a zaústěny do retenční nádrže nebo do bezejmenné vodoteče na východní straně lokality. Znečištěné dešťové vody z komunikací a zpevněných ploch jsou odvedeny kanalizací do neudržované sedimentační nádrže a dále do retenční nádrže. Tato byla vybudována investorem VHMP – VÚS v rámci výstavby stavebních dvorů. Stavba byla realizována na základě vodohospodářského povolení OKHZ ze dne 13.3.1978.

V areálu je navrženo vybudování oddílné kanalizační soustavy. Vzhledem k tomu, že tato dokumentace je zpracována v předstihu před zpracováním dokumentace k územnímu řízení je odvedení splaškových vod z areálu navrženo ve dvou variantách. V první variantě návrh odvedení splaškových vod uvažuje s napojením do jednotné kanalizační sítě zaústěné do ÚČOV. Ve druhé variantě návrh uvažuje s výstavbou lokální ČOV a s vypouštěním vyčištěných vod do stávající retenční nádrže. Neznečištěné dešťové vody ze střech budou svedeny přímo do dešťové kanalizace. Znečištěné dešťové vody ze zpevněných ploch budou čištěny v odlučovači ropných látek a variantně ve vpustích se sorpčním filtrem a poté rovněž zaústěny do dešťové kanalizace a do stávající retenční nádrže. Vzhledem k hydrogeologickým podmínkám není navrženo zasakování. 

Uvedená dokumentace řeší odvedení splaškových vod variantně. Napojení na ÚČOV (ústřední čistírnu odpadních vod hl.m. Prahy) se jeví z hlediska vlivu na prostředí šetrnější, nehledě na podmínky ochrany pro II. pásmo hygienické ochrany vodárny Podolí, které stanoví, že odpadní vody vznikající v pásmu mají být likvidovány na ÚČOV. V případě výstavby lokální čistírny by předčištěné vody byly sváděny do vodoteče ústící do rekreačně využívaného rybníka Šeberák. Návrh vychází z bilancí nezahrnujících množství svedených dešťových vod z areálů bývalých stavebních dvorů na jihovýchodě. V současné době pořizuje SURM/UPD „Urbanistickou studii Kunratice - Libuš“. Podkladem pro návrh úprav vodních toků  pro tuto urbanistickou studii je zpracovávána „Vodohospodářská studie povodí Olšanského potoka“ v níž je posuzováno povodí zahrnující tuto řešenou lokalitu. Studie je zpracovávána ve dvou etapách. Zpracovaná 1. etapa zohledňuje stávající stav povodí a plánovanou urbanizaci podle platného Územního plánu hl. m. Prahy. Doporučujeme zkoordinovat s touto dokumentací popis a návrh úprav retenční nádrže. 

Definitivní výběr konkrétní varianty způsobu likvidace splaškových vod je možno stanovit až na základě závazného vyjádření příslušných orgánů státní správy. 

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu, při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná opatření v části C.IX. a C.X. 

Z hlediska zásobování teplem nejsou v řešeném území situovány, ani výhledově navrženy tepelné rozvody a zařízení centrálního zásobování teplem. Navržená orientace na využití zemního plynu je v souladu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy i s celoměstskou energetickou koncepcí. Pro vytápění areálu je navrženo celkem 13 zdrojů tepla o celkovém instalovaném výkonu 6,2 MW a uvažované potřebě tepla 4,911 MW. Hlavní město Praha považuje za vhodné zvážit možnost zásobování areálu z jediného zdroje. 

Z hlediska zásobování zemním plynem nejsou žádné připomínky. Stavba není v rozporu s platným ÚPn hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Případné přeložky plynovodních sítí je nutno projednat s provozovatelem Pražskou plynárenskou a.s. 

Z hlediska zásobování elektrickou energií nejsou žádné připomínky. Stavba není v rozporu s platným ÚPn hl. m. Prahy.

Z hlediska telekomunikačních sítí bez připomínek.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha souhlasí se záměrem a požaduje dořešení výše uvedených připomínek. Detailní připomínky k dokumentaci a požadavky na její dopracování jsou rozvedeny v příslušných kapitolách tohoto vyjádření hlavního města Prahy. 
Jedná se zejména o:
-	přizpůsobení navrhované kapacity dlouhodobému napojení na stávající uliční síť
-	průkaz splnění podílu zeleně v území
-	doplnění rozptylové studie