Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro záměr “EXIT 4 D1 a dopravní připojení Západní komerční zóny Průhonice” 

Vyjádření posuzuje navrhovanou stavbu z hlediska zájmů hl. m. Prahy. 

Z dopravního hlediska má hlavní město k předloženému záměru tyto připomínky:

Návrh mimoúrovňové křižovatky D1 – Vestecká spojka není v souladu s dopravním řešením platného ÚPn sídelního útvaru hlavního města Prahy – předmětná mimoúrovňová křižovatka i dotčený úsek Vestecké spojky je ve vztahu k ÚPn hl. m. Prahy v jiné poloze.

Technické a provozní řešení křižovatky D1 – Vestecká spojka nelze na základě předložených příloh zodpovědně posoudit. Návrh křižovatky je předložen v nedostatečném rozsahu – situace nepostihují způsob napojení křižovatkových větví na D1 ve vazbě na stávající čerpací stanici pohonných hmot v jižním sousedství křižovatky. Navržená poloha křižovatky D1 – Vestecká spojka navíc vyvolává potřebu nového průběhu budoucí komunikace mezi předmětnou křižovatkou a ulicí Formanskou na území hl. m. Prahy, který zde není rovněž řešen. 

Za významnou změnu v řešení mimoúrovňové křižovatky D1 – Vestecká spojka oproti řešení v ÚPn hl. m. Prahy lze brát též skutečnost, že předložený návrh počítá s okružní křižovatkou nad dálnicí D1, zatímco řešení v ÚPn hl. m. Prahy předpokládá okružní křižovatku pod dálnicí D1. Řešení předmětné mimoúrovňové křižovatky s okružní křižovatkou pod dálnicí D1 bylo do ÚPn hl. m. Prahy zapracováno s ohledem na potřebu eliminace nepříznivých vlivů individuální automobilové dopravy v přilehlém území a zejména pak s ohledem na eliminaci negativních prostorových účinků mimoúrovňové křižovatky. 

Hlavní město považuje za zcela zásadní dodržení ustanovení vyhlášky č. 32/99 Sb. hl. m. Prahy o závazné části ÚPn hl. m. Prahy, oddíl 13, odstavec 9, v němž je uvedeno, že “uvedení do provozu křižovatky na dálnici D1 v prostoru Újezd/Šeberov a uvedení do provozu komunikace mezi touto křižovatkou a Jesenicí je možné až po uvedení do provozu úseku silničního okruhu mezi Lahovicemi a Jesenicí nebo po uvedení do provozu dálnice D3 v prostoru Jesenice”.

Navrhovaný značný rozvoj na území Průhonic těsně za hranicemi Prahy neřeší pouze potřeby Průhonic, ale využívá především bezprostředních vazeb na hlavní město a počítá z velké části s návštěvníky z Prahy. Je zřejmé, že výhody vyplývající z navrženého rozvoje v “Západní komerční zóně Průhonice” (ZKZP) budou na straně Průhonic, zatímco negativní důsledky  rozvoje tohoto území, které nemá kvalitní vazby na MHD, se promítnou na přilehlém území Prahy. (pozn: Nárůst negativních vlivů dopravy v souvislosti s rozvojem v oblasti Průhonic a Čestlic je na Jižním Městě patrný již v současné době, kdy byly např. významně posíleny autobusové linky směřující do této oblasti od stanice metra Opatov a dochází ke zvýšenému pohybu obyvatel Prahy do této oblasti.)

V současné době se navíc projednává změna funkčního využití ÚPn hl. m. Prahy na území severně od Vestecké spojky. Eventuelní rozvoj této části hlavního města bude třeba rovněž z hlediska dopadů na území posoudit a do posuzování EIA zahrnout.

Jako průměrná předpokládaná obousměrná denní intenzita zdrojové a cílové dopravy areálu ZKZP je brán údaj 8138 vozidel, odvozených z celkového počtu parkovacích míst v areálu a jejich předpokládané obrátkovosti. Takovýto rozsah zdrojové a cílové dopravy pro ZKZP není v kartogramu výhledového zatížení komunikační sítě hl. m. Prahy zpracovaném pro ÚPn hl. m. Prahy uvažován. Vyvolaný nový nárůst  automobilové dopravy na komunikační síti hlavního města je zcela nežádoucí s ohledem na skutečnost, že oproti původním předpokladům došlo v nyní platném ÚPn hl. m. Prahy k redukci rozsahu výhledové komunikační sítě na jihovýchodě Prahy a dále se také oddálila  předpokládaná realizace silničního okruhu v úseku Běchovice – D1 – Jesenice za časový horizont roku 2010. 

Hlavní město upozorňuje, že není doložen soulad předloženého záměru s připravovaným ÚPn VÚC Pražského regionu.

Z hlediska ochrany přírody a krajiny je navržené napojení Západní komerční zóny Průhonice (ZKZP) na dálnici D1 akceptovatelné. Dopravní napojení zasahuje téměř výhradně do ploch využívaných jako orná půda, tedy do ploch bez větších přírodních hodnot. Vzhledem k tomu lze konstatovat, že z hlediska ochrany přírody a krajiny nejsou výhrady k předložené dokumentaci. Navržená kompenzační opatření, především návrh ozelenit okolí nových komunikací, lze považovat za správná.

Přestože to není předmětem předložené dokumentace, musí hlavní město upozornit na důležitá fakta, která souvisí s připravovanou ZKZP – důvodem návrhu nového dopravního připojení zde posuzovaného. Řešení regionálního biokoridoru územního systému ekologické stability (ÚSES) v areálu ZKZP nekoresponduje s pokračováním tohoto biokoridoru na území hl. m. Prahy. V platném ÚPn hl. m. Prahy bylo po dohodě s OÚ Praha západ stabilizováno vedení v jižnější poloze tak, aby navazovalo na vedení v příslušném okresním generelu (po severním okraji osady Rozkoš). Hlavní město požaduje, aby s ním bylo projednáno řešení ZKZP z důvodu odstranění výše uvedeného rozporu.

Z hlediska městské zeleně lze konstatovat, že předložená dokumentace řeší z převážné části území mimo hlavní město a využívá plochy orné půdy. V dokumentaci nedochází ke kolizi s celoměstským systémem zeleně, nedořešené jsou však vazby kruhové křižovatky severním směrem po překročení Brněnské ulice (D1) a zásahy do navrhovaných ploch zeleně. Dle vyhlášky č. 32/1999 o závazné části ÚPn sídelního útvaru hlavního města je při předpokládaném posunu komunikace východním směrem výjimečně přípustné umístění komunikace. Tento přesun neznamená  narušení ploch celoměstského systému zeleně. 

V rozporu s územním plánem je však předpoklad  umístění komerčních aktivit v trojúhelníkovém cípu dotýkajícím se zástavby Rozkoše. Návrhem dochází k přerušení celoměstského systému zeleně a porušení návaznosti na příměstskou krajinu.  

Z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu lze konstatovat, že realizace uvedeného záměru si vyžádá trvalý zábor ZPF o velikosti cca 5,38 ha. Záborem budou dotčeny půdy BPEJ 2.26.01 a 2.26.04, zařazené do III. a IV. třídy ochrany. Tyto půdy jsou podle Metodického pokynu MŽP ČR č. j. OOLP/1067/96 ze dne 1.10.1996 využitelné pro výstavbu.

Z hlediska dopadu na ZPF se jedná o významný negativní vliv, protože ZPF zaujímá cca 97% z celkového záboru, ale mimo hranice hl. m. Prahy. Realizace dopravního připojení vyvolá další zábor ZPF pro Západní komerční zónu Průhonice. 

Z geologického a inženýrskogeologického hlediska je dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu a lze ji akceptovat. Jsou zde v dostatečné šíři popsány geomorfologické, geologické a hydrogeologické poměry, tektonika a seismicita zájmového území a podrobně zhodnoceny inženýrskogeologické rajóny. 

V řešeném území nejsou registrována žádná ložiska nerostných surovin, dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě nejsou vyhlášena žádná pásma ochrany podzemních ani povrchových, výstavbou nebudou dotčeny žádné geologické ani paleontologické památky. 

Z hlediska ochrany povrchových vod se předložená dokumentace o hodnocení vlivu stavby na životní prostředí zabývá řešením problematiky likvidace srážkových vod z uvedeného prostoru a posouzením dopadu na jednotlivá dotčená povodí. V zájmové oblasti se nenachází žádný významný vodní tok. Za částečné recipienty stavby lze považovat stávající meliorační kanály.

Změna maximálního odtoku je v dokumentaci hodnocena pouze vzhledem ke zvýšenému podílu komunikací, celkové ovlivnění odtoku výstavbou Západní komerční zóny Průhonice (ZKZP) bude posuzováno v samostatné dokumentaci EIA pro ZKZP. Komunikace jsou navrhovány s doprovodnými cestními příkopy po obou stranách. Kvalita vody ve vodoteči u Průhonic (nejbližší vodní tok) může být ohrožena pouze v případě havárie na komunikaci. Sezónní zhoršení kvality vody způsobí chloridy z posypových solí.

Stavbou narušená hladina podzemní vody (omezené vsakování srážkových vod v důsledku realizace zpevněných ploch) bude dotována sběrným systémem srážkových vod a zasakovacími nádržemi nebo vrty.

Dokumentace je zpracována v dostatečném rozsahu. Při realizaci staveb je nutné respektovat a realizovat navržená ochranná a kompenzační opatření. Před zaústěním vod z komunikací do recipientů považujeme za vhodné využití lapolů pro zachycení ropných látek z případných havárií na komunikacích. 

Z hlediska energetiky hlavní město upozorňuje, že navržená nová poloha křižovatky D1 – Vestecká spojka a její prostorové řešení jsou v blízkosti stávajícího nadzemního vedení velmi vysokého napětí (VVN) 400 kV, s nímž v souběhu je v platném ÚPn hl. m. Prahy navrhováno vedení 110 kV. 

Z akustického hlediska nejsou k předložené dokumentaci zásadní připomínky, v dokumentaci pouze chybí přenesení vypočtených hlukových izofon do mapových podkladů pro lepší přehled o zasažení řešeného území hlukem. Součástí dalších stupňů projektové dokumentace musí být i podrobná akustická studie řešící vliv na obytnou zástavbu Rozkoše a Újezdu u Průhonic. U Vestecké spojky je třeba prověřit vliv zvýšeného dopravního zatížení na uvažovanou obytnou zástavbu. 

Z hlediska ochrany ovzduší má hlavní město k posuzované dokumentaci tyto připomínky. 

Předložená dokumentace o hodnocení vlivu na životní prostředí – Rozptylová studie je vypracována podle metodiky SYMOS a podrobně vyhodnocuje rozptyl emisí na dálnici D1 a příspěvek z vyvolané  automobilové  dopravy z napojení Západní komerční zóny Průhonice.

Pro krátkodobé koncentrace oxidů dusíku zpráva konstatuje, že podél dálnice D1 již v současnosti dochází k  překračování limitů. Po napojení ZKZP se příspěvek emisí v této oblasti zvýší, ale nebude zasahovat žádnou stávající obytnou zástavbu.

U Vestecké spojky je nutno prověřit vliv na uvažovanou obytnou zástavbu, eventuelně navrhnout příslušná nápravná opatření. Vyhodnocení imisní situace pro navrhovanou obytní zónu bude nutno doložit rozptylovou studií tak,  aby v ní nebyly překročeny limity podle zákona 309/91 Sb. 

Problematiku odpadového hospodářství dokumentace zpracovává uspokojivě. Nakládání s odpady je řešeno v souladu se zákony jak v průběhu výstavby (včetně bilance výkopových zemin  i zemin potřebných na terénní úpravy), tak v rámci provozu zařízení.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí hlavní město Praha nesouhlasí se závěry předloženého hodnocení a nedoporučuje realizaci záměru. Důvody nesouhlasu hlavního města jsou uvedeny ve stanovisku a dále také ve stanovisku Útvaru rozvoje hl. m. Prahy k předmětnému záměru ze dne 29. 3. 2001, které je součástí předložené dokumentace.