Příloha č. 1 k usnesení Rady HMP č. 2172 ze dne 11.12.2001

Vyjádření hl. m. Prahy k dokumentaci o hodnocení vlivu na životní prostředí pro  Obchodní centrum Jeremiášova v Praze 13 - Stodůlkách

Vyjádření posuzuje navrhovanou stavbu z hlediska zájmů hlavního města Prahy. 

Z hlediska urbanistické koncepce má hlavní město k předloženému záměru tyto připomínky:

Navrhované obchodní centrum je dle ÚPn hl. m. Prahy umístěno cca jednou polovinou do funkční plochy všeobecně  obytného území (OV) a cca jednou polovinou do funkční plochy izolační zeleně (IZ). Dle vyhlášky č. 32 o závazné části územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy nelze do izolační zeleně umísťovat stavbu obchodního centra.

Předložená dokumentace nedokládá zákres navrhované stavby do funkčních ploch ÚPn hl. m. Prahy. Dle našeho ověření navržené obchodní centrum zabírá cca 2/3 funkční plochy OV vymezené v ÚPn hl. m. Prahy ulicí Jeremiášovou, budoucí ulicí Jinočanskou a navrženou komunikací v prostoru tzv. Západního města. Dle vyhlášky č. 32 je umístění obchodního centra s prodejní plochou v rozmezí 1 500 – 15 000 m2 v této funkční ploše pouze výjimečně přípustné, k umístění výjimečně přípustné stavby je nutný souhlas Sekce Útvaru rozvoje hl. m. Prahy. Umístění dalšího nákupního centra navazující na již vybudované objekty MACRO a Delvita a tím vytvoření souvislé bariery objemných staveb podél ulice Jeremiášovy je  problematické. Tyto objemné stavby neodpovídají hmotovému řešení ověřenému v urbanistické studii Západní město. 

Výstavba dalšího nákupního centra rozšiřuje již dnes existující plochu sloužící obchodu (ZOB) firem Makro a Delvita v sousedství navrhované stavby, které hlavní město nedoporučuje. Zpracovatelé v dokumentaci uvádějí, že cílem výstavby je vyplnit mezery na trhu. Podle našich znalostí žádný deficit v jihozápadním sektoru Prahy není, v území je lokalizováno cca 120 000 m2 velkokapacitních prodejních ploch v plnosortimentní skladbě. Ve vyhovující dostupnosti jsou velkoprodejny Makro, Delvita, Ikea, Tesco, Sconto, Baumax, Obi a připravuje se výstavba dalšího nákupního centra u stanice metra Zličín. Navíc se dle informace z předložené dokumentace jedná o běžnou stavbu supermarketového typu, která nikdy nepřispívá k vytváření hodnotné urbanisticko – architektonické úrovně sídelní struktury.

Předložená dokumentace zcela postrádá situaci širších vztahů, která by doložila vztah navrhovaného obchodního centra k navazující budoucí zástavbě Západního města a to minimálně v rozsahu funkční plochy všeobecně obytného území (OV), do které je centrum umisťováno, a vztah k budoucí ulici Jinočanské. Pokud bude investor trvat na pokračování přípravy této problematické stavby, pak je nezbytné zpracovat studii, která doloží širší vztahy této stavby, návaznost na budoucí zástavbu Západního města a splnění všech regulativů funkčního a prostorového využití dle ÚPn hl. m. Prahy a vyhlášky hl. m. Prahy č. 32 Sb.

Upozorňujeme, že uvedená lokalita neleží v městské části Praha 13, ale v M. Č. Praha Řeporyje.

Dopravně - inženýrské podklady vlivu Obchodního centra Jeremiášova na komunikační síť zpracoval na objednávku zpracovatele Ústav dopravního inženýrství hl. m. Prahy (ÚDI) a jsou všechny uvedeny v příloze dopravní části dokumentace. Podklady byly stanoveny na základě prvotního, rozsáhlejšího stavebního záměru, jemuž odpovídaly použité bilance dopravy v klidu – 328 parkovacích stání osobních vozidel (nyní 303) a 35 nákladních vozidel během pracovního dne (70 jízd). Při stanovení objemu zdrojové a cílové dopravy se vycházelo z předpokladu, že u navrhovaného objektu o celkové užitkové ploše cca 7000 m2 byl uveden uvažovaný počet 328 parkovacích stání, předpokládaný obrat cca 4 – 4,5 a z nich odvozený počet jízd. ÚDI konstatuje, že tento objednatelem předpokládaný počet jízd byl konfrontován s dlouhodobými průzkumy u podobných lokalit obdobného zaměření. Uvedené hodnoty se dle ÚDI  jeví pravděpodobné.

Celkový očekávaný objem zdrojové a cílové dopravy obchodního centra zahrnuje cca 2700 jízd osobních automobilů a 70 jízd nákladních automobilů v obou směrech za 24 hodin pracovního dne.

Z dopravního hlediska má hlavní město k předložené dokumentaci tyto připomínky:

V současné době se prověřuje úprava trasy ul. Jinočanské, jejíž poloha je posunuta východním směrem oproti poloze navržené v ÚPn hl. m. Prahy. V této souvislosti se připravuje též projednání změny ÚPn hl. m. Prahy. Návrh nového západního vjezdu do areálu z ul. Jeremiášovy za současné situace nelze akceptovat, neboť je třeba počítat (oproti ÚPn hl. m. Prahy) s posunem křižovatky Jinočanská - Jeremiášova na východ směrem k navrhovanému areálu.

Ve zprávě je uvedeno, že “z hlediska širších dopravních vztahů je poloha navrhovaného objektu s obchodní funkcí výhodná”. Hlavní město je toho názoru, že poloha obchodního objektu je relativně výhodná pouze při orientaci na zákazníky s nákupem do aut. Z hlediska vazeb obchodního objektu na prostředky MHD se jedná o lokalitu nevhodnou. 

Řešení dopravy v klidu pro navrhovaný objekt se předpokládá převážně v ploše izolační zeleně platného ÚPn hl. m. Prahy. V této ploše jsou parkovací plochy se zelení přípustné pouze výjimečně, tzn., že by nemělo dojít k narušení předpokládané izolační funkce v území, pro kterou byly tyto plochy navrženy. V daném případě se navíc jedná o řešení potřeb objektu navrženého v ploše s jiným funkčním využitím. Odpovídající řešení by mělo funkci izolační zeleně plnohodnotně zachovat a nároky na parkování řešit na ploše OV, ve které je objekt navrhován. S ohledem na omezený rozsah pozemku doporučuje hlavní město řešení parkovacích stání integrálně v podzemním podlaží objektu. 
 
Založení areálu nárokuje nezanedbatelné terénní úpravy. Výškové rozdíly mezi stávajícím terénem a pojížděnými plochami jsou řešeny v části areálu opěrnými zdmi. V této souvislosti upozorňujeme na problematický prostorový účinek takového řešení, který by měl být ještě posouzen.

Zpracovatel návrhu obchodního objektu předpokládá uplatnění zeleně v prostoru navrhovaného parkoviště. Vzhledem k tomu, že v tomto prostoru se nacházejí inženýrské sítě, je otázkou, do jaké míry bude možné předpoklad výsadby stromů v prostoru navrhovaného parkoviště naplnit. 

Upozorňujeme na nesoulad předpokládaných užitkových ploch uvedených v různých přílohách předložené dokumentace. V základní části dokumentace na str.13 jsou v tab.č.7 – “Výpočet potřeby počtu parkovacích stání” uvedeny užitné plochy pro jednotlivé druhy prodejen. Pokud provedeme celkový součet těchto ploch, dojdeme k údaji přes 10 000 m2 užitných obchodních ploch, přičemž ÚDI předpokládal cca 7 000 m2 obchodních ploch (viz str.3, kap.3.2.2. Dopravní vztahy “Dopravně inženýrských podkladů” ÚDI).

Vzhledem k tomu, že nová poloha ul. Jinočanské se v současné době prověřuje, je třeba záměr umístění obchodního centra při ul. Jeremiášově projednat s MHMP-OMI.

Čistě z hlediska ochrany přírody a krajiny nemá hlavní město k záměru námitek. Stavba je navržena na bývalém poli, kde neexistují přírodně hodnotné ekosystémy. S ohledem na sousedství objektů Delvity a MAKRO a  návaznost na sídliště tzv. Jihozápadního města nelze předpokládat ani zásadní změnu rázu krajiny.

Záměr je problematický z pohledu platného ÚPn VÚC hl. m. Prahy. Nedá se říci, že je s ním přímo v rozporu, ale stavba obchodního centra je navržena v ploše OV (území všeobecně obytné), kde je takováto aktivita přípustná jen výjimečně a stejně tak jsou jen výjimečně přípustná parkoviště v plochách izolační zeleně (IZ). Předložený návrh však, oproti tomu, počítá s neúměrně velkým využitím IZ pro parkování. 

Hlavní město má výhrady k navrženým úpravám jižního okraje areálu, které považuje za necitlivé. Zde by měl být dle názoru města založen kompaktní pás zeleně, který pohledově odcloní stavbu od okolí, místo uvažované výsadby několika stromů u drenážního příkopu před opěrnou zdí, byť má být tato zeď pokryta popínavými rostlinami.

Z hlediska městské zeleně má hlavní město k předložené dokumentace tyto připomínky:
 
Dokumentace je doložena rozdílnými situacemi s rozdílným umístěním parkovacích stání a objektu v rámci pozemku investora. V situacích bez uvedení měřítka není možné porovnat, kde je hranice mezi funkčními plochami všeobecně obytného území (OV) a izolační zeleně (IZ) stanovenými platným ÚPn a zda je opravdu v ploše IZ pouze parkovací stání a komunikace. Barevná koordinační situace jednu z těchto studií potvrzuje. 

Obchodní centrum je vlastním objektem umístěno v ploše OV – všeobecně obytné území  a dle jedné situace celý rozsah parkovišť  a příjezdové komunikace jsou však umístěny v ploše IZ  - izolační zeleni, kde je v souladu s vyhláškou č.32/1999 o závazné části ÚPn jejich umístění pouze výjimečně přípustné za předpokladu zachování dominantního podílu zeleně na pozemku. Není doložen poměr mezi plochami komunikací a parkovišť na jedné straně a vlastní izolační zelení. Negativem je i skutečnost, že v tomto případě jsou pro zeleň ponechány pásy, které jsou limitovány průchodem inženýrských sítí a  nevhodné pro výsadbu kompaktní zeleně v souladu s funkčním využitím stanoveným ÚPn. Bezkolizní plochy v pásu izolační zeleně dle ÚPn jsou navrženy pro parkovací stání. Hlavní město nesouhlasí s tímto řešením, protože se jedná o rozšíření zastavitelného území do plochy nezastavitelné monofunkční zeleně a potlačení jejího významu ve vazbě na intenzivně zatíženou komunikační siť. Hlavní město požaduje, aby v případě realizace byly potřeby obchodního centra uspokojeny v ploše OV a ne na úkor izolační zeleně. Je nutné volit objekt takové kapacity, který i s doplňkovým a výjimečně přípustným funkčním využitím je možné celý umístit v ploše OV.  

Hlavní město má pochyby o možnosti výsadeb v pásu mezi parkovacími stáními, kde středem prochází plyn VZL 300. Zejména velké stromy jsou v lokalitě nevhodné, rozrostením korun by zamezily jakékoliv opravě bez jejich likvidace. 

Hlavní město nesouhlasí se změnou terénu, která je vyvolána umístěním objektu  v délce 216 m. Vybudování opěrné zdi v nejnepříznivější poloze o výšce 4 m je nepřijatelné vzhledem k předpokládaným návaznostem na rozvojové plochy čistě obytného území vymezeného v ÚPn. Je nutné volit takový rozsah objektu či několika objektů, které nebudou vyvolávat náročné terénní úpravy. Žádné výsadby zeleně tento negativní počin nezměkčí. Jedná se o posílení negativního lemu halových objektu podél Jeremiášovy ulice. 

V rámci plochy OV je pro přízemní objekt splněn požadavek  zeleně KZ = 0,3. Nesprávná je úvaha o jakési interpolované hodnotě koeficientu zeleně. Platné jsou pouze hodnoty stanovené ÚPn. Nelze je jakkoliv subjektivně zohledňovat. 

Tím, že dokumentace umísťuje parkoviště do plochy zeleně dosáhne ve vlastní ploše OV vyššího koeficientu zeleně a tím i splnění míry využití stanovené v ÚPn.

Půdní poměry v řešeném území jsou popsány v kapitole C.II.A.3 předložené dokumentace.
Pozemky dotčené výstavbou leží mimo současně zastavěné území, jsou součástí zemědělského půdního fondu ZPF – orná půda, v současné době neobdělávané. Realizací uvedeného záměru dojde k trvalému záboru ZPF o velikosti 3,325 ha. Záborem bude dotčena půda BPEJ 2.01.10, zařazená do II.třídy ochrany.

Trvalý zábor ZPF znamená významný negativní vliv z hlediska ochrany ZPF, vzhledem k uvedené třídě ochrany (chráněná půda) a vzhledem k neobnovitelnosti tohoto přírodního zdroje. V této lokalitě byly ale zábory odsouhlaseny orgánem ochrany ZPF v rámci připomínkového řízení k návrhu ÚPn, realizací tohoto záměru dojde pouze ke změně účelu pro vynětí, rozsah záborů zůstává zachován, proto je uvedený záměr z hlediska ochrany ZPF v zásadě v souladu s ÚPn a závěry uvedené v dokumentaci lze z tohoto hlediska akceptovat.

Z akustického hlediska nemá hlavní město k předložené dokumentaci zásadních připomínek. Dokumentace postrádá mapu hodnotící řešené území z hlediska rozložení hlukových izofon. 

Z hlediska ochrany ovzduší je rozptylová studie v předložené dokumentaci vypracována kvalitně, podrobně vyhodnocuje podíl znečištění ze stacionárních zdrojů, přenos znečištění z okolí a příspěvek emisí z vyvolané automobilové dopravy a z vytápění navrhované zástavby. 

Ve studii se konstatuje, že emise z provozu, ani z vyvolané dopravní obsluhy spolu s provozem stávajícího sousedního obchodního areálu Delvita a Makro nebudou mít za následek překračování hygienických limitů kvality ovzduší pro obytnou zástavbu, která je situována podél druhé strany Jeremiášovy ulice.

Problematiku odpadového hospodářství dokumentace zpracovává vcelku uspokojivě. Předpokládáme, že v areálu budou vytvořeny podmínky pro separaci odpadu, a to  jak pro návštěvníky, tak i pro zaměstnance, i když ve studii není konkretizováno jakým způsobem.

Z geologického hlediska je dokumentace zpracována vcelku kvalitně, jsou zde popsány morfologické, geologické a hydrogeologické poměry území ve vztahu k projektované stavbě, vypracováno bylo i zhodnocení seismicity a byly posouzeny možnosti vodní eroze. 

Zhodnocení radonového rizika bylo provedeno pouze na základě “Prognózní mapy Rn rizika” v měřítku 1 : 25 000, v rámci dalšího projektového stupně je třeba provést průzkum radonového rizika realizací terénního měření objemové aktivity radonu v půdním vzduchu. 

Dále je také třeba v dalších stupních projektové dokumentace provést podrobný inženýrskogeologický průzkum, jehož výsledkem bude zhodnocení geotechnických vlastností zemin a hornin včetně návrhu založení objektu. 

Z hlediska ložiskové ochrany nejsou v zájmovém území registrována žádná ložiska nerostných surovin, dobývací prostory ani chráněná ložisková území. V lokalitě se nenacházejí geologické ani paleontologické památky.

Z hlediska ochrany povrchových vod je dokumentace zpracována v dostatečném rozsahu, pro optimální režim podzemních vod je nutné realizovat všechna opatření a respektovat doporučení vyplývající z dokumentace EIA. Navrhované Obchodní centrum Jeremiášova se nachází jižně od ulice Jeremiášova v povodí Dalejského potoka při lokální rozvodnici s jeho přítokem Prokopským potokem. Oba tyto toky jsou od navrhované stavby relativně vzdálené. 
Odvedení splaškových odpadních vod je navrženo do splaškové kanalizační sítě v ulici Jeremiášova, která je zaústěna do ÚČOV. Dešťové vody jsou separovány na čisté a znečištěné. Znečištěné vody z komunikací jsou čištěny pomocí lapačů ropných látek a poté společně s čistými vodami zasakovány. Přebytečné a nevsáklé vody jsou vedeny do retenční nádrže a odtud přečerpávány do stávající dešťové kanalizace v ulici Jeremiášova. Veřejná kanalizace je zaústěna přes DUN Stodůlky I do retenční nádrže N1.na Prokopské potoce. 
Vlivem zvýšení zasakování dojde k transformaci povrchové složky odtoku srážkových vod na odtok podpovrchový. Vliv na průtoky ve vodotečích bude dle předložené dokumentace zanedbatelný. Zájmové území pro výstavbu obchodního centra Jeremiášova spadá do PHO 2. stupně vodárny Podolí. Likvidace části dešťových vod je řešena vsakem. Kombinace těchto dvou faktorů si vyžaduje zabezpečení dokonalé čistoty vsakovaných srážkových vod, aby nedošlo ke kontaminaci podzemních vod (ropné látky, látky užívané při zimní údržbě, apod.). Systém čištění dešťových vod ze všech tak zvaně nečistých ploch, to je z parkovišť a komunikací, řešit přes oddělovače ropných látek s předřazenou dešťovou usazovací nádrží.

Z hlediska celoměstské energetické koncepce navrhuje platný ÚPn hl. m. Prahy podél ul. Jeremiášovy na straně sídlišť tepelný napaječ propojující kotelny sídlišť Jihozápadního Města do integrované soustavy CZT se zdrojem mimo území JZM. Na tuto plánovanou soustavu CZT bylo uvažováno i s napojením navrhovaných objektů Západního Města při ul. Jeremiášově (viz Závěrečný protokol k US Západní Město). Do doby zrealizování integrované soustavy CZT doporučuje hlavní město nebudovat pro obchodní centrum vlastní zdroj tepla, ale zásobování teplem řešit napojením na stávající okrskovou kotelnu Pražské teplárenské, a.s. LOK 3 na sídlišti Lužiny, která má velkou kapacitní rezervu.

Z hlediska nadřazených plynovodních sítí nemá hlavní město k předložené dokumentaci žádné připomínky, záměr není v rozporu se schváleným ÚPn hl. m. Prahy. Kapacita distribučních plynovodních sítí je dostatečná pro zásobování řešeného území jak pro vytápění, tak i pro ohřev teplé užitkové vody. Vysokotlaký plynovod DN 300 je respektován v souladu se zákonem 458/2001 Sb.

Po seznámení se všemi okolnostmi uvedenými v předložené dokumentaci hlavní město Praha považuje záměr za nevhodný, a to zejména proto, že skrytě pod záminkou umístění výjimečně přípustné stavby (parkoviště) umožňuje  rozšíření zastavitelného území a komerční využití i nezastavitelné monofunkční plochy zeleně.  Hlavní město Praha nesouhlasí s realizací předloženého záměru. Detailní připomínky k dokumentaci jsou rozvedeny v příslušných kapitolách stanoviska města.