Návrh znění měněných článků 
bez článků, v nichž se do pojmu “zvláštní předpis” pouze doplňovalo slovo “právní” nebo jen aktualizovaly poznámky pod čarou 

VYHLÁŠKA č. 26/1999 Sb. hl. m. Prahy
o obecných technických požadavcích na výstavbu v hlavním městě Praze, ve znění nařízení č. 7/2001 Sb. hl. m. Prahy, nařízení č. 26/2001 Sb. hl. m. Prahy a nařízení č. ../2003 Sb. hl. m. Prahy
……………
Čl. 1
Předmět úpravy
Vyhláška stanoví základní požadavky na územně technické řešení staveb a zařízení a na účelové a stavebně technické řešení staveb a zařízení na území hlavního města Prahy, které náleží do působnosti Magistrátu hlavního města Prahy a úřadů městských částí, a dalších stavebních  úřadů podle § 117, 118, 119, 120, 123 a 124 stavebního zákona. 
Čl. 2
Rozsah platnosti
(1) Podle této vyhlášky se postupuje při zpracování a pořizování územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů, při navrhování, umísťování, povolování nebo ohlašování, provádění, kolaudaci, užívání a odstraňování staveb a zařízení a při výkonu státního stavebního dohledu, pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak.
(2) Ustanovení této vyhlášky se uplatní též při stavebních úpravách, udržovacích pracích, při změnách v užívání staveb, u dočasných staveb zařízení staveniště a u nástaveb, jakož i u staveb, které jsou kulturními památkami,1) pokud to závažné územně technické nebo stavebně technické důvody nevylučují.
(3) Požadavky obsažené v části první až třetí této vyhlášky platí pro všechny druhy staveb a zařízení podle čl.1, není-li v části čtvrté uvedeno jinak. 
1)	Zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů. 
………….
Čl. 4
Umísťování staveb
(1) Při umísťování staveb a jejich začleňování do území musí být respektována omezení vyplývající z právních předpisů chránících veřejné zájmy3),4) a předpokládaný rozvoj území, vyjádřený v územně plánovací dokumentaci, popřípadě v územně plánovacích podkladech. Umístění staveb a míra zastavění pozemku musí odpovídat urbanistickému a architektonickému charakteru prostředí a požadavkům na zachování pohody bydlení a zdravého životního prostředí. Umístěním stavby a jejím následným provozem nesmí být nad přípustnou míru obtěžováno okolí, zejména v obytném prostředí a ohrožována bezpečnost a plynulost provozu na přilehlých pozemních komunikacích a na dráhách.
(2) Stavby se podle druhu a potřeby umísťují tak, aby bylo umožněno jejich napojení na sítě technického vybavení a pozemní komunikace.
(3) Při umísťování staveb se musí v souladu s mimořádným kulturně historickým významem a přírodním potenciálem města chránit a výrazně uplatňovat památkové rezervace a zóny1),5), památkové stavby a soubory, archeologické památky, přírodní plochy a prvky. Musí se vytvářet vhodná urbanistická, architektonická a provozní vazba na existující nebo plánované veřejné plochy. 
(4) Umístěním stavby nebo změnou stavby na hranici pozemku nebo v její bezprostřední blízkosti nesmí být znemožněn způsob zástavby sousedního pozemku podle územně plánovací dokumentace nebo územního rozhodnutí.
(5) Šířka prostoru mezi pozemky rodinných domů, sloužícího pro zajištění dopravní obsluhy území, musí být nejméně 8 m.
(6) V urbanisticky exponovaných polohách se nesmějí umísťovat dočasné stavby, které by toto území mohly znehodnotit, zejména svým architektonickým ztvárněním, objemovými parametry, vzhledem, účinky provozu (užívání) a použitými materiály. Dočasné stavby se nesmějí umísťovat na území památkových rezervací a zón, na veřejných plochách zeleně a v historických zahradách, a na veřejně přístupných pozemních komunikacích. Tyto požadavky se neuplatní u stavby zařízení staveniště po dobu provádění stavby, pro kterou bylo zřízeno. Umísťování dočasných staveb nesmí vyvolat kácení porostů.
(7) Zvyšování staveb je nepřípustné tam, kde by mohlo navrhovanými úpravami dojít k narušení původních architektonických hodnot daného místa nebo k narušení architektonické jednoty celku (např. souvislé zástavby v ulici).
(8) Při přestavbě a dostavbě řadové zástavby a dvojdomů nesmí být narušen architektonický vzhled celku a výrazně změněny objemové parametry stávající zástavby.
(9) Podzemní i nadzemní vedení se soustřeďují ve společných trasách (koridorech). Pokud je v území zřízen kolektor, musí být všechny nové, nahrazované a doplňované inženýrské sítě uloženy do tohoto kolektoru.
(10) Rozvodné energetické a telekomunikační vedení se v současně zastavěném území obce6) umísťují pod zem.
(11) Prostorové uspořádání sítí technického vybavení (např. elektrické silové kabely, sdělovací kabely, vodovodní sítě a přípojky, plynovodní potrubí, tepelné sítě, stokové sítě a kanalizační přípojky, jiné trubní sítě pro zásobování, stožáry a stožárová vedení) musí splňovat normové hodnoty.
(12) Stoky veřejné kanalizace, navrhované mimo pozemní komunikaci, musí mít zajištěn příjezd ke vstupním šachtám, příp. jiným objektům na stokové síti, které jsou nezbytné pro její provoz nebo údržbu. Neprůlezné kanalizační stoky nesmí být uloženy v podélném směru pod kolektory a ostatními podzemními vedeními technického vybavení.
(13) Kanalizační stoky mezi vstupními šachtami nebo jinými objekty na stokové síti musí být vedeny v přímé trase kromě úseků se změnou směru u průlezných a průchozích stok.
(14) Podél vozovky pozemních komunikací se zřizují stromořadí, pokud to urbanistické a technické podmínky v území umožní. 
(15) Odstavné a parkovací plochy pro osobní automobily se zřizují u všech potenciálních zdrojů a cílů dopravy podle čl. 10 této vyhlášky.
(16) Garáže, odstavné a parkovací plochy pro nákladní automobily, autobusy, traktory apod. se umísťují mimo obytné části města, kromě staveb garáží, odstavných a parkovacích ploch pro ně určených v uzavřených prostorech staveb pro zemědělství a kromě odstavných a parkovacích stání pro speciální automobily policejní, požární, sanitní a obytné, pokud tomu nebrání omezení vyplývající ze zvláštních právních předpisů.
(17) Servisy, opravny, čerpací stanice pohonných hmot včetně zařízení pro manipulaci s nimi (například překladiště, stáčírny, mycí rampy, odpařovací stanice) a další stavby (např. dílny, sklady, sběrny, skládky), ve kterých dochází k manipulaci s látkami, které mohou ohrozit povrchové nebo podzemní vody (např. jedovaté a žíravé látky, radioaktivní látky), se nesmějí umísťovat v ochranných pásmech I. a II. stupně vodních zdrojů7) 
(18) Pro veřejné plochy a místní komunikace se zřizuje osvětlení.
(19) Podzemní stavby, s výjimkou sítí technického vybavení, v plochách určených pro zeleň musí být osazeny tak, aby mocnost zeminy nad nimi byla nejméně 40 cm. Tyto stavby musí být vybaveny zařízením pro zálivku.
(20) Na území hlavního města Prahy nelze umísťovat stavby pro individuální rekreaci s výjimkou zahrádkářských chat v zahrádkových osadách, ani doplňkové stavby k nim.
(21) Zahrádkové osady se umísťují tak, aby byl umožněn veřejný průchod územím.
(22) Požadavky na omezení staveb a jiných činností v aktivních zónách záplavových územích stanoví zvláštní právní předpis7). V aktivní zóně záplavového území 
a) musí být stavby, které souvisejí s vodním tokem, navrženy a umístěny tak, aby pod úrovní hladiny, podle které bylo stanoveno záplavové území, co nejméně bránily průtoku vody,
b) musí být dálnice, silnice, místní komunikace I. třídy a dráhy s výjimkou vleček navrženy jako estakády s niveletou spodní hrany konstrukce přemostění nejméně 1 m nad úrovní hladiny, podle které bylo stanoveno záplavové území,
c) nesmí místní komunikace II. - IV. třídy a účelové komunikace a vlečky vedoucí napříč záplavovým územím převyšovat úroveň okolního terénu,
d) lze potrubní rozvody umísťovat jen pod terénem. 
(23) V záplavovém území7) mimo aktivní zónu 
a)	nesmí být umístěny stavby 
1. 	stavby, v nichž se má pracovat s jaderným materiálem, sběrné dvory a zařízení pro likvidaci odpadu, hřbitovy a plochy pro pohřbívání zvířat, stavby pro živočišnou výrobu, skládky odpadu nebo jiného materiálu, terénní úpravy zhoršující odtokové poměry,
2.	stavby pro školství, zdravotnictví, sociální péči, veterinární kliniky, podzemní garáže, stanice a nadzemní objekty metra, stavby civilní ochrany, stavby určené pro zaměstnávání osob s těžkým zdravotním postižením, stavby pro skladování potravin, dočasné stavby s výjimkou dočasných staveb zařízení staveniště pro stavby v tomto území povolené a časově omezené jejich dobou výstavby, čerpací stanice pohonných hmot, čistírny odpadních vod, a další stavby, které mohou ohrozit životní prostředí; zákaz se nevztahuje na stavby umísťované v souladu s funkčním využitím schváleného územního plánu hl. m. Prahy v záplavovém území chráněném po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a srážkovými vodami, 
b) mohou být umístěny stavby pro bydlení a ubytování jen pokud úroveň podlaží s byty a ubytovacími prostory bude navržena nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo záplavové území stanoveno; tento požadavek se neuplatní na území chráněném po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a srážkovými vodami,
c) musí být stavby transformačních, spínacích a výměníkových stanic, regulačních stanic plynu a telefonních ústředen umístěny tak, aby jejich provozní prostory byly nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území, 
d) musí být stavby navrženy a umístěny tak, aby pod úrovní hladiny, podle které bylo stanoveno záplavové území, co nejméně bránily toku vody, 
e) lze potrubní rozvody umísťovat jen pod terénem. 
(24) Požadavky na umístění staveb z hlediska civilní ochrany stanoví zvláštní právní předpis7a).
3)	Např. zákon č. 17/1992 Sb., o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 18/1997 Sb., o mírovém využívání jaderné energie a ionizujícího záření (atomový zákon) a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
4)	Např. zákon č. 49/1997 Sb., o civilním letectví a o změně a doplnění zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů, zákon č.13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 151/2000 Sb., o telekomunikacích a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů. 
5)	Např. nařízení vlády č. 66/1971 Sb., o památkové rezervaci v hlavním městě Praze, nařízení vlády č. 127/1995 Sb., o prohlášení území ucelených částí vybraných měst a obcí s dochovanými soubory lidové architektury za památkové rezervace, vyhláška č. 15/1991 Sb. hl. m. Prahy, o prohlášení části území hlavního města Prahy za památkové zóny a o určení podmínek jejich ochrany, vyhláška č. 10/1993 Sb. hl. m. Prahy, o prohlášení části území hlavního města Prahy za památkové zóny a o určení podmínek jejich ochrany. 
6) 	§ 139a zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění zákona č. 83/1998 Sb.
7)	Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů.
7a) Zákon č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, vyhláška š. 380/2002 Sb., k přípravě a provádění úkolů ochrany obyvatelstva.
………..

Čl. 6
Žumpy a malé čistírny
(1) Žumpy se mohou zřizovat pouze u staveb jednotlivých rodinných domů umístěných v prolukách a jako náhrada stávajících žump u rodinných domů, dále u staveb zařízení stavenišť, zahrádkových osad, venkovních sportovních zařízení, technické infrastruktury (např. rozvodny, regulační stanice, konečné zastávky městské hromadné dopravy) a u staveb v plochách zeleně, vymezených územně plánovací dokumentací tam, kde splaškové odpadní vody nelze odvádět do stokové sítě nebo kde by čištění odpadních vod v malé čistírně neodpovídalo konkrétním potřebám v místě. Žumpy nelze zřizovat v aktivní zóně záplavového území.7)
(2) Žumpy se nesmějí opatřovat odtokem, vodotěsnost jejich dna a stěn musí splňovat normové hodnoty, a musí být odvětrány. Pro zřízení a užívání žumpy musí být prokazatelně zajištěno vypouštěcí místo do veřejné kanalizace, povolené k tomuto účelu.7b)
(3) Malé čistírny se zřizují pouze tam, kde je možnost vypouštění vyčištěných odpadních vod samostatným odpadním potrubím do vodního toku. U jednotlivých rodinných domů lze vyčištěné odpadní vody z malých čistíren celoročně likvidovat i vsakem na pozemku rodinného domu, pokud to hydrogeologické poměry, velikost pozemku a jeho výhledové využití prokazatelně umožní. Malé čistírny nelze zřizovat v aktivní zóně záplavového území.7)
(4) Žumpa nebo malá čistírna musí být umístěna a řešena tak, aby bylo umožněno výhledové připojení stavby na stokovou síť. Po připojení stavby na stokovou síť musí být žumpa nebo malá čistírna vyřazena z provozu a asanována.
(5) Žumpa nebo malá čistírna se umísťuje tak, aby k ní byl přístup nebo příjezd pro vybírání jejího obsahu.
(6) Nejmenší vzdálenost žumpy nebo malé čistírny od studny individuálního zásobování vodou je dána normovými hodnotami.
7b) § 15 a 55 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon).
…..
Čl. 8
Vzájemné odstupy staveb
(1) Vzájemné odstupy staveb musí splňovat zejména požadavky urbanistické, architektonické, životního prostředí, hygienické, veterinární, ochrany povrchových a podzemních vod, ochrany památek, požární ochrany, bezpečnosti, civilní ochrany, požadavky na denní osvětlení a oslunění a na zachování pohody bydlení. Odstupy musí dále umožňovat údržbu staveb a užívání prostoru mezi stavbami pro technická či jiná vybavení a činnosti, které souvisejí s funkčním využitím území (například sítě technického vybavení, dětská hřiště).
(2) Jsou-li v některé z protilehlých stěn sousedících staveb pro bydlení okna obytných místností, musí být odstup staveb roven alespoň výšce vyšší z protilehlých stěn, s výjimkou vzájemných odstupů staveb rodinných domů podle odstavce 3 až 6. Uvedené odstupy mezi stavbami pro bydlení neplatí pro jednotlivé stavby umísťované v prolukách. Obdobně se určují odstupy od staveb nebytových.
(3) Vytvářejí-li rodinné domy mezi sebou volný prostor, vzdálenost mezi nimi nesmí být menší než 7 m. Vzdálenost mezi rodinnými domy může být snížena až na 4 m, pokud v žádné z protilehlých stěn nejsou okna obytných místností; v takovém případě se nemusí uplatnit požadavek na odstup od společných hranic podle odstavce 4. 
(4) Vytvářejí-li rodinné domy mezi sebou volný prostor, nesmí být vzdálenost od společných hranic pozemků menší než 3 m, přitom vzdálenost vnějšího okraje střech od této hranice nesmí být menší než 2 m. 
(5) Vzdálenost stavby samostatné garáže, staveb plnících doplňkovou funkci k rodinnému bydlení a stavby pro podnikatelskou činnost na pozemku rodinného domu od společných hranic pozemků rodinných domů nesmí být menší než 1,5 m; přitom vzdálenost vnějšího okraje střech od této hranice nesmí být menší než 1 m.
(6) V územích, kde je nutno stavbu přizpůsobit charakteru okolní zástavby, je možné uplatnit urbanistická hlediska a umístit rodinný dům, stavby plnící doplňkovou funkci k rodinnému bydlení a garáž na pozemku rodinného domu až na hranici pozemku. V takovém případě nesmí být ve stěně na hranici žádné stavební otvory (např. okna, větrací otvory apod.), musí být zamezeno stékání dešťových vod nebo spadu sněhu ze stavby na sousední nemovitost, a vnější hrany pochozí plochy rodinného domu (např. terasy, balkony, lodžie)  podlaží ve výšce nejméně 2 m nad terénem přilehlým ke stěně domu a v podkroví musí být od této hranice vzdáleny nejméně 3 m.
(7) Nemají-li rodinné domy mezi sebou volný prostor, musí na sebe navazovat minimálně jednou třetinou hloubky delší ze sousedících štítových zdí.
(8) Vzdálenost průčelí budov, v nichž jsou okna obytných místností, musí být nejméně 3 m od okraje vozovky pozemní komunikace; tento požadavek se neuplatní u budov umísťovaných v prolukách .
(9) Vzájemné odstupy a vzdálenosti se měří na nejkratší spojnici mezi vnějšími povrchy nadzemních částí obvodových stěn a předsazených částí stavby (balkóny, arkýře, terasy, vstupy apod.), dále od hranic pozemků a okraje vozovky pozemní komunikace.
…….
Čl. 10
Rozptylové plochy a zařízení pro dopravu v klidu
(1) Stavby musí mít před vstupem rozptylovou plochu (například chodník, veřejnou plochu) odpovídající druhu stavby. Řešení rozptylových ploch musí umožnit plynulý a bezpečný přístup i odchod a rozptyl osob, včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace, do okolí stavby.
(2) Pro určení počtu odstavných a parkovacích stání se stanovuje:
1. zóna 1 až 4,
2. spádové území stanic metra,
3. koeficient vlivu území Ku 	pro zónu 1	0,25
	pro zónu 2	0,40
	pro zónu 3	0,60
	pro zónu 4	1,00,
4. koeficient dopravní obsluhy území Kd
	ve spádových územích stanic metra v zóně 1 až 3 	0,60
	ve spádových územích stanic metra v zóně 4	0,90,
5. ukazatele základního počtu stání v závislosti na funkčním využití stavby.
Zóny 1 až 4 a spádová území stanic metra jsou vyznačeny v mapovém podkladu v příloze č.1 této vyhlášky. Mapový podklad v měřítku 1:10 000 je uložen na Magistrátu hlavního města Prahy - odboru územního rozhodování a na stavebních úřadech městských částí. Ukazatele základního počtu stání jsou uvedeny v tabulce v příloze č. 2 této vyhlášky.
(3) Stavby musí být vybaveny zařízením pro dopravu v klidu (parkovací a odstavná stání) odpovídajícím velikosti, funkci a umístění stavby a řešeným přednostně jako součást stavby nebo její provozně neoddělitelná část, anebo umístěným na pozemku stavby včetně komunikace pro zajíždění vozidel na jednotlivá stání. U bytových domů mohou být v odůvodněných případech odstavná a parkovací stání umístěna v dostupné vzdálenosti i mimo pozemek stavby; stání pro návštěvníky podle odst. 5 písm. a) bod 2. musí být veřejně přístupná. Z celkového počtu stání, stanovených podle této vyhlášky, musí být v garážích umístěn nejméně počet stání rovnající se počtu bytů, nebo požadovaný počet stání, je-li menší než počet bytů.
(4) Základní počet stání Pz potřebný pro jednotlivé funkce stavby se stanoví v závislosti na jejich kapacitě podle přílohy č. 2 této vyhlášky.
(5) Požadovaný počet stání Pp pro jednotlivé stavby se stanoví podle následujících písmen a) až c) v závislosti na funkčním využití stavby. U staveb, které zasahují do území s různou mírou regulace, je pro výpočet Pp rozhodující umístění převažující části stavby.
a) Pro stavby s funkcí bydlení (bod 1.1. přílohy č. 2 této vyhlášky) je požadovaný počet stání Pp roven základnímu počtu stání Pz.
1. Stavby musí být vybaveny nejméně požadovaným počtem stání Pp.
2. Stavby umístěné v zónách 3 a 4 musí být navíc vybaveny ještě jedním stáním pro návštěvníky na každých započatých 10 bytů.
b) Pro stavby s ostatními funkcemi (body 1 až 12 mimo bod 1.1. přílohy č. 2 této vyhlášky) se požadovaný počet stání Pp stanoví jako součet základních počtů stání Pz pro jednotlivé funkce, násobený koeficienty Ku a Kd.
1. Stavby v zónách 1 až 3 musí být vybaveny právě požadovaným počtem stání Pp.
2. Stavby v zóně 4 musí být vybaveny nejméně požadovaným počtem stání Pp.
c) Stavby s kombinací funkce bydlení (bod 1.1. přílohy č. 2 této vyhlášky) a ostatních funkcí (body 1 až 12 mimo bod 1.1. přílohy č. 2 této vyhlášky) musí být vybaveny počtem stání daným součtem stání Pp pro jednotlivé funkce stavby podle písmen a) a b).
(6) Požadavky na počet a velikost stání pro vozidla osob s omezenou schopností pohybu a orientace stanoví zvláštní právní předpis.13) 
(7) Stavby, jejichž funkce a provoz to vyžadují, musí být řešeny tak, aby bylo umožněno bezpečné zastavení autobusů pro vystoupení a nastoupení osob a bezpečné zastavení nákladních automobilů pro vyložení a naložení nákladu.
(8) Odstavné a parkovací plochy pro větší počet vozidel se doplňují vhodnou zelení, zejména stromy.
(9) Zařízení pro dopravu v klidu se musí dokončit před kolaudací staveb, pro které se zřizuje.
13)	Vyhláška č. 369/2001 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících  užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace.
Čl. 11
Připojení staveb na sítě a stavby technického vybavení
(1) Stavby se podle druhu a potřeby napojují na zdroj nebo rozvod pitné, popřípadě užitkové vody a vody pro hašení požárů, potřebné energie, zařízení pro zneškodňování odpadních vod a musí umožňovat napojení na telekomunikační síť.
(2) Každá přípojka stavby na vodovodní a energetickou síť musí být samostatně uzavíratelná. Místa uzávěrů a vnější odběrná místa pro odběr vody pro hašení musí být přístupná a trvale označená.
(3) Stavby se připojují na veřejný vodovod jednou vodovodní přípojkou. Připojení stavby na veřejný vodovod více vodovodními přípojkami je výjimečně možné jen se souhlasem provozovatele veřejného vodovodu. 
(4) Stavby podle druhu a potřeby musí být napojeny na veřejnou splaškovou nebo jednotnou kanalizaci, pokud je v technicky, popřípadě ekonomicky dosažitelné vzdálenosti a má dostatečnou kapacitu. 
(5) Stavby se připojují na veřejnou kanalizaci samostatnými kanalizačními přípojkami. Odvodnění dvou nebo více staveb jednou domovní kanalizační přípojkou nebo odvodnění rozsáhlé stavby více přípojkami je výjimečně možné jen se souhlasem provozovatele veřejné kanalizace.
(6) Na žumpy a malé čistírny lze napojit jen stavby uvedené v článku 6 za podmínek v něm stanovených.
(7) Stavby musí být napojeny na veřejnou dešťovou nebo jednotnou kanalizaci, pokud nelze dešťové vody likvidovat jinak, t.j. přednostně vsakem, pokud to hydrogeologické poměry, velikost pozemku a jeho výhledové využití prokazatelně celoročně umožní, popř. akumulací nebo odvedením do vodního toku.
(8) Všechny prostupy vedení technického vybavení do staveb nebo jejich částí, umístěné pod úrovní terénu, musí být plynotěsně uzavřené a v záplavovém území vodotěsné na tlak vody 0,1 MPa. 
Čl. 12
Oplocení pozemků
(1) Oploceny musí být pozemky se stavbami,
a) které mohou působit nepříznivě na životní prostředí (například stavby pro výrobu s nečistým provozem, čistírny odpadních vod, veterinární asanační ústavy),
b) kde je nutno zamezit volnému pohybu osob nebo zvířat (například vězeňská zařízení, kasárna, infekční pavilony nemocnic, uzavřená psychiatrická oddělení, zoologické zahrady),
c) které je třeba chránit před okolními vlivy (například stavby průmyslu potravin, nápojů a pochutin),
d) které je třeba chránit před vstupem neoprávněných osob (jaderná zařízení, regulační, měřicí stanice apod.).
(2) Oplocení nesmí svým rozsahem, tvarem a použitým materiálem narušit charakter stavby na oplocovaném pozemku a jejího okolí14) a nesmí zasahovat do rozhledového pole připojení stavby na pozemní komunikace.
(3) Oplocení nesmí přesáhnout výšku 2 m nad vyšší z obou úrovní přilehlého terénu, pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak nebo pokud účel oplocované nemovitosti nevyžaduje výšku větší.
(4) Oplocení svým provedením nesmí ohrožovat bezpečnost osob včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace a účastníků silničního provozu.
(5) Plné oplocení při pozemních komunikacích a veřejných plochách lze za podmínek odstavce 2 a 3 provést pouze tehdy, je-li to nezbytné, zejména z důvodu ochrany proti hluku apod.
(6) Oplocení nelze zřizovat v aktivní zóně záplavového území7). 
14)	Např. zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů.
…….
Čl. 16
Mechanická odolnost a stabilita
(1) Stavba i její změna musí být navržena a provedena tak, aby zatížení a jiné vlivy, kterým je vystavena během výstavby a užívání při řádně prováděné běžné údržbě, nemohly způsobit
a) náhlé nebo postupné zřícení, popřípadě jiné destruktivní poškození kterékoliv její části nebo přilehlé stavby,
b) větší stupeň nepřípustného přetvoření (deformaci konstrukce nebo vznik trhlin), které může narušit stabilitu stavby, mechanickou odolnost a uživatelnost stavby nebo její části, nebo které vede ke snížení trvanlivosti stavby,
c) poškození nebo ohrožení provozuschopnosti připojených technických zařízení v důsledku deformace nosné konstrukce,
d) ohrožení provozuschopnosti pozemních komunikací a drah v dosahu stavby a ohrožení bezpečnosti a plynulosti provozu na komunikaci a dráze přiléhající ke staveništi,
e) ohrožení provozuschopnosti sítí technického vybavení v dosahu stavby,
f) poškození staveb například explozí, nárazem, přetížením nebo následkem selhání lidského činitele, kterým by bylo možno předejít bez nepřiměřených potíží nebo nákladů, nebo je alespoň omezit,
g) ohrožení průtočnosti profilů ve stanovených záplavových územích7) při povodních svým odplavením.
(2) Návrh změny stavby, týkající se nosného systému, musí vycházet ze stavebně technického průzkumu nosných konstrukcí. 
(3) U staveb sloužících k zajištění zásobování odběratelů vodou nebo energií, musí být konstrukce navrženy a provedeny tak, aby nedošlo k nepředvídanému trvalému ani dočasnému ohrožení provozuschopnosti stavby jako celku.
(4) Stavební konstrukce a stavební prvky musí být navrženy a provedeny tak, aby po dobu předpokládané existence vyhověly požadovanému účelu a odolaly všem zatížením a vlivům, které se mohou běžně vyskytnout při provádění i užívání stavby, a škodlivému působení prostředí, zejména atmosférickým a chemickým vlivům, korozi, záření a otřesům. Návrhová zatížení jsou dána normovými hodnotami. 
(5) Stavby na území v dosahu seizmických nebo jim podobných účinků se navrhují též s ohledem na předpokládané deformace základové půdy, způsobené projevy této činnosti na povrch.
(6) V záplavovém území7)
a) musí být konstrukce staveb pod úrovní hladiny, podle které bylo stanoveno záplavové území, navrženy tak, aby odolávaly účinkům vody při povodni a umožňovaly plynulé obtékání,
b) je nutno prostory budov pod úrovní hladiny, podle které bylo stanoveno záplavové území, řešit jako otevřené nebo vodotěsně uzavíratelné, navržené na příslušný přetlak, se zajištěním únikové cesty z nich,
c) musí stavebně technické řešení budov při povodni umožňovat jednoduché odčerpávání vody z budov.
………
Čl. 22
Všeobecné požadavky
(1) Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby neohrožovala život, zdraví, zdravé životní podmínky jejich uživatelů ani uživatelů okolních staveb a aby neohrožovala životní prostředí nad limity obsažené ve zvláštních právních předpisech,15) zejména následkem
a)	uvolňování látek nebezpečných pro zdraví a životy osob a zvířat a pro vegetaci,
b)	přítomnosti nebezpečných částic v ovzduší,
c)	uvolňování emisí nebezpečných záření, zejména ionizujících,
d)	nepříznivých účinků elektromagnetického záření,19)
e)	znečištění vzduchu, půdy a vody,
f)	nedostatečného zneškodňování odpadních vod a kouře, 
g)	nevhodného nakládání s odpady16),
h)	výskytu vlhkosti ve stavebních konstrukcích nebo na povrchu stavebních konstrukcí uvnitř staveb,
i)	nedostatečných tepelně izolačních a zvukoizolačních vlastností.
j)	nevhodných světelně technických vlastností.
(2) Stavba musí odolávat škodlivému působení prostředí, například vlivům půdní vlhkosti a podzemní vody, vlivům atmosférickým a chemickým, záření a otřesům.
(3) Úroveň podlahy obytné místnosti musí ležet alespoň 150 mm nad nejvyšší úrovní upraveného terénu pásu pozemku v šířce 3 m hraničícího s touto místností, a alespoň 500 mm nad hladinou podzemní vody v místě stavby, pokud místnost není chráněna před nežádoucím působením vody technickými prostředky. 
(4) Úroveň podlahy obytné místnosti staveb v záplavovém území musí být nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo záplavové území stanoveno, s výjimkou staveb v územích chráněných po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a srážkovými vodami. 
(5) Světlá výška místností, pokud zvláštní právní předpis20) nebo ustanovení části čtvrté této vyhlášky nestanoví jinak, musí být alespoň:
a) 2600 mm v obytných a pobytových místnostech,
b) 2300 mm v obytných a pobytových místnostech v podkroví; místnosti se zkosenými stropy musí mít tuto světlou výšku nejméně nad polovinou podlahové plochy, přitom se nezapočítává podlahová plocha se světlou výškou menší než 1,2 m.
(6) Pozemky obestavěné ze všech stran (například dvory) musí být přístupné; mají-li plochu nad 200 m2, musí umožňovat příjezd a odjezd průjezdem o šířce nejméně 3,5 m a výšce nejméně 4,1 m.
(7) Každý byt musí mít alespoň jeden záchod a jednu koupelnu. Tvoří-li byt nejvýše dvě obytné místnosti, mohou být záchod a koupelna v jedné místnosti. Záchod nesmí být přístupný přímo z pobytové místnosti, nebo z obytné místnosti, jde-li o jediný záchod v bytě. U každé stavby s pobytovými místnostmi se počet záchodů stanoví podle účelu stavby a počtu jejích uživatelů podle požadavků části čtvrté této vyhlášky nebo v souladu s příslušnými normovými hodnotami. 
(8) Požadavky upravující ochranu osob před ozářením v důsledku výskytu radonu a produktů jeho přeměny ve vnitřním prostředí staveb stanoví zvláštní právní předpis.21)
19)	Např. nařízení vlády č. 480/2000 Sb., o ochraně zdraví před neionizujícím zářením.
20)	Např. nařízení vlády č. 178/2001 Sb., kterým se stanoví podmínky ochrany zdraví zaměstnanců při práci, ve znění nařízení vlády č. 523/2002 Sb., vyhláška č. 107/2001 Sb., o hygienických požadavcích na stravovací služby a o zásadách osobní a provozní hygieny při činnostech epidemiologicky závažných, vyhláška č. 49/1993 Sb., o technických a věcných požadavcích na vybavení zdravotnických zařízení, ve znění pozdějších předpisů. 
21)	Zákon č. 18/1997 Sb., o mírovém využití atomové energie a ionizujícího záření (atomový zákon), ve znění pozdějších předpisů.
	Vyhláška č. 307/2002 Sb., o radiační ochraně. 
……
Čl. 26
Bezpečnost při provádění a užívání staveb
(1) Stavba musí být navržena a provedena tak, aby při jejím užívání a provozu nedocházelo k úrazu uklouznutím, pádem, nárazem, popálením, zásahem elektrickým proudem, výbuchem24) uvnitř nebo v blízkosti stavby nebo k úrazu způsobeným pohybujícím se vozidlem.
(2) Hlavní domovní komunikace v budovách s obytnými nebo pobytovými místnostmi musí umožňovat přepravu předmětů rozměrů 1950 x 1950 x 800 mm; u staveb, ve kterých je zajišťována zdravotní a sociální péče, musí být tento rozměr 1950 x 1950 x 900 mm. Uvedený požadavek se nevztahuje na rodinné domy a stavby pro individuální rekreaci.
(3) Stavby studní sloužící k zásobování pitnou vodou, trafostanice, elektrické rozvody a zařízení, regulační a výměníkové stanice, kotelny, hlavní uzávěry plynu a vody v záplavových územích7) musí být navrženy a provedeny se zřetelem na možné zaplavení povodňovou vodou.
(4) Požadavky na bezpečnost práce a technických zařízení při provádění staveb jsou upraveny zvláštním právním předpisem.17) Požadavky na stavby z hlediska bezpečnosti práce a technických zařízení stanoví zvláštní právní předpis.24a)
(5) Při provádění a užívání staveb nesmí být ohrožena bezpečnost provozu na pozemních komunikacích a dráhách.
24)	Vyhláška č. 18/1987 Sb., kterou se stanoví požadavky na ochranu před výbuchy hořlavých plynů a par.
24a) Vyhláška č. 48/1982 Sb., kterou se stanoví základní požadavky k zajištění bezpečnosti práce  a technických zařízení, ve znění pozdějších předpisů.
…….
Čl. 39
Výtahy
(1) Stavby podle druhu a potřeby se vybavují osobními, popřípadě nákladními, požárními a evakuačními výtahy. Požadavky na tyto výtahy stanoví zvláštní právní předpis.27)
(2) Výtahy se musí zřizovat v bytových domech s více než čtyřmi nadzemními podlažími. U nástaveb a vestaveb bytových domů s byty v pátém nadzemním podlaží se výtahy nemusí zřizovat ani existující výtahy do tohoto podlaží prodlužovat. Dodatečně zřizované výtahy se vestavují do budov, pokud to jejich stavebně technické řešení umožní; přitom je třeba dbát, aby se denní osvětlení domovního schodiště snížilo jen v nezbytně nutné míře. 
(3) U výtahů, kterými je nutno stavby podle předcházejících odstavců vybavit, kabina osobního výtahu musí mít rozměry nejméně 1100 × 1400 mm, při stavebních úpravách a změnách v užívání stavby nejméně 900 × 1200 mm, u evakuačních a požárních výtahů nejméně 1100 × 2100 mm. Vstupní dveře nebo otvor výtahu a výtahové kabiny musí mít šířku nejméně 800 mm. Požadavky na rozměry výtahové kabiny, šíři dveří, volný prostor před výtahem a na vybavení výtahu stanovené zvláštním právním předpisem13) tím nejsou dotčeny.
(4) Strojovny výtahů musí být umístěny a řešeny tak, aby nejvyšší hladina hluku v sousedících akusticky chráněných místnostech nepřesáhla hodnotu stanovenou zvláštním právním předpisem.23) Strojovna musí být ve zvláštním, uzamykatelném, osvětleném a dostatečně větratelném prostoru. Ve strojovně nesmí být žádné zařízení, které neslouží provozu výtahu. Strojovny výtahů tvoří buď samostatný požární úsek, nebo společný požární úsek s výtahovou šachtou, jsou-li umístěny nad touto šachtou. Strojovny evakuačních a požárních výtahů musí být požárně odděleny od strojoven ostatních výtahů. Strojovny výtahů budov pro bydlení a občanského vybavení27a) v záplavových územích musí být navrženy nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území. 
27)	Nařízení vlády č. 14/1999 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na výtahy, ve znění pozdějších předpisů
27a)	§ 2 vyhlášky č. 369/2001 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace.
………..

Čl. 44
Kanalizační přípojky a vnitřní kanalizace
(1) Je-li stoková síť oddílná, musí být i vnitřní kanalizace oddílná.
(2) Potrubí kanalizační přípojky musí být uloženo do nezámrzné hloubky nebo se musí chránit proti zamrznutí, například tepelnou izolací.
(3) Sklon a situační připojení kanalizační přípojky je dáno normovými hodnotami. Území nad kanalizační přípojkou v šířce 0,75 m od osy potrubí na obě strany nesmí být zastavěné ani osazené stromy. Zastavěním se v tomto případě nerozumí pozemní komunikace.
(4) Čisticí tvarovky se nesmí osadit v místnostech, ve kterých by případný únik odpadní vody mohl ohrozit zdravé podmínky při užívání stavby.
(5) Větrací potrubí vnitřní kanalizace nesmí být zaústěno do funkčních komínů a větracích průduchů, do instalačních šachet a půdních prostor a musí být vyvedeno nejméně 500 mm nad úroveň střešního pláště.
(6) V místnostech a v prostorech s mokrým čistěním podlah, se zásobníky vody a se zařizovacími předměty, které nejsou napojeny na vnitřní kanalizaci, musí být osazena podlahová vpusť. Pokud to druh provozu vyžaduje, vpusť se opatří lapačem nečistot (tuků, olejů, pevných částic apod.).
(7) Potrubí z plastů vedené chráněnou únikovou cestou musí být zakryto krytem z nehořlavých hmot.
(8) V záplavovém území7) tam, kde je třeba území či budovy chránit proti zpětnému vzdutí vody v kanalizační síti při povodni, a v ostatních územích, kde hrozí nebezpečí zpětného vzdutí vody v kanalizaci, musí být kanalizační přípojky, popř. vnitřní kanalizace vybaveny zařízením proti zpětnému toku.
(9) V blízkosti hranice pozemku připojované nemovitosti se na domovní části kanalizační přípojky musí zřídit kontrolní šachta.
Čl. 45
Elektrické přípojky a vnitřní rozvody silnoproudé a telekomunikační
(1) Vnitřní silnoproudé a telekomunikační rozvody se připojují na rozvodné sítě přípojkou 28), 29). Tyto přípojky musí být v současně zastavěném území obce6) vedeny pod zemí.
(2) Elektrický rozvod musí podle druhu provozu splňovat požadavky na
a) bezpečnost osob, zvířat a majetku,
b) provozní spolehlivost v daném prostředí při určeném způsobu provozu a vlivu prostředí,
c) přehlednost rozvodu, umožňující rychlou lokalizaci a odstranění případných poruch,
d) snadnou přizpůsobivost rozvodu při požadovaném přemísťování elektrických zařízení a strojů,
e) dodávku elektrické energie pro zařízení, která musí zůstat funkční při mimořádných událostech29a), např. při požáru, povodni apod.,
f) zamezení vzájemných nepříznivých vlivů a rušivých napětí při křižování a souběhu silnoproudých a telekomunikačních vedení.
(3) Transformační stanice a náhradní zdroje elektrické energie umístěné v budovách musí vyhovět všem požadavkům na zajištění bezpečnosti, hygienickým požadavkům (především na hlukové a vibrační působení), požadavkům na ochranu životního prostředí (zamezení úniků z palivového a olejového hospodářství, minimalizace úniků spalin apod.) a požárně bezpečnostním požadavkům.
(4) Stavba musí umožňovat vstup silnoproudých a telekomunikačních kabelů do budovy, umístění rozvodných skříní a provedení vnitřních silnoproudých rozvodů a telekomunikačních rozvodů29) až ke koncovým bodům sítě30). Vnitřní elektrické rozvody silnoproudé a telekomunikační musí splňovat požadavky na zabezpečení proti zneužití.
(5) Každá stavba musí mít trvale přístupný a viditelně trvale označený hlavní vypínač elektrické energie.
28)	Zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně dalších zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů.
29)	Zákon č. 151/2000 Sb., o telekomunikacích a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
29a)	Zákon č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů.
30)	Vyhláška č. 195/2000 Sb., kterou se stanoví druhy a charakteristika koncových bodů a rozhraní veřejné telekomunikační sítě.
……….
Čl. 48
Vzduchotechnická zařízení
(1) Vzduchotechnické zařízení musí zajistit takové parametry vnitřního ovzduší větraných prostorů, aby vyhovělo hygienickým a technologickým požadavkům. Jeho provoz musí být bezpečný, hospodárný, nesmí ohrožovat životní prostředí a zdraví20) a musí splňovat požadavky na nejvýše přípustné hodnoty hluku a vibrací.23) Vzduchotechnické zařízení musí být řešeno tak, aby jím nedocházelo k šíření požáru a jeho zplodin.
(2) Výfuk odpadního vzduchu musí být proveden a umístěn tak, aby neobtěžoval a neohrožoval okolí. Výdechy odpadního vzduchu musí být vzdáleny nejméně 1,5 m od nasávacích otvorů venkovního vzduchu, východů z chráněných únikových cest, otvorů pro přirozené větrání chráněných, popřípadě částečně chráněných únikových cest a 3 m od nasávacích a výfukových otvorů sloužících nucenému větrání chráněných únikových cest. Nasávací zařízení umělého větrání chráněných únikových cest se musí umístit tak, aby se zabránilo nasávání zplodin hoření.
(3) Strojovny a otvory pro nasávání venkovního vzduchu vzduchotechnických zařízení budov v záplavovém území musí být umístěny nejméně 1 m na hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území. 
(4) Nastává-li při dopravě vzduchu s vysokým obsahem vodních par nebezpečí kondenzace, musí být vzduchovod vodotěsný, provedený ve spádu a opatřen odvodněním.
(5) Vzduchotechnická zařízení s úpravou teploty přiváděného vzduchu musí být vybavena automatickou regulací.
…….
Čl. 50
Stavby pro bydlení a individuální rekreaci
(1) Bytové domy musí být vybaveny prostory pro zajištění funkce související s bydlením, pokud tyto funkce nebudou zajištěny v bytech (např. praní a sušení prádla), prostorem pro ukládání kočárků a sportovních potřeb (např. kol, saní) a úklidovou komorou s výlevkou pro úklid společných částí domu 
(2) Prostor hlavního domovního schodiště bytového domu musí mít denní osvětlení.
(3) Každý bytový dům musí mít zabezpečenu funkci shromažďování komunálního odpadu, utříděného podle druhů.16) Pokud v domě nelze vymezit prostor pro vlastní zařízení na shromažďování komunálního odpadu, musí být v přiměřené vzdálenosti mimo dům vymezena plocha pro umístění sběrných nádob na komunální odpad s napojením na pozemní komunikaci.
(4) Rodinný dům musí mít vymezen prostor pro ukládání komunálního odpadu utříděného podle druhů.16) Není-li možné takovýto prostor situovat v domě, je třeba vymezit stanoviště pro sběrné nádoby na komunální odpad na pozemku rodinného domu.
(5) Rodinný dům musí mít nejméně jedno garážové stání na jeden byt. Není-li možné z územně technických nebo stavebně technických důvodů příslušný počet garážových stání situovat v domě, mohou být řešena samostatnou garáží na pozemku rodinného domu. Kromě garážového stání v domě nebo v samostatné garáži musí být na pozemku rodinného domu vymezena plocha alespoň na jedno parkovací stání. Toto stání může být zabezpečeno na příjezdu do garáže.
(6) Světlá výška obytných a pobytových místností v rodinném domě musí být nejméně 2500 mm, v podkroví 2300 mm. V obytných a pobytových místnostech se šikmým stropem musí být nejmenší světlá výška dosažena alespoň nad polovinou plochy místnosti, přitom se nezapočítává podlahová plocha se světlou výškou menší než 1,2 m.
(7) Sklon schodišťových ramen hlavních schodišť do obytných podlaží v rodinném domě nesmí být větší než 35°; nepřesáhne-li konstrukční výška podlaží 3000 mm, je možno zvýšit sklon schodišťových ramen až na 41°. Počet výšek schodišťových stupňů v jednom rameni smí být nejvýše 18.
(8) U hlavních schodišť a u chodeb v rodinném domě musí být nejmenší podchodná výška 2100 mm a nejmenší průchodná šířka 900 mm; u pomocných schodišť (například do sklepních nebo půdních prostor) je nejmenší průchodná šířka 750 mm.
(9) Rodinný dům nebo stavba pro individuální rekreaci tvoří jeden požární úsek, kromě prostorů, které musí tvořit samostatné požární úseky (například garáž).
(10) V rodinném domě a ve stavbě pro individuální rekreaci se únik osob řeší pouze nechráněnými únikovými cestami.
(11) Na pozemku rodinného domu se kromě hlavní stavby rodinného domu a oplocení mohou dále umísťovat stavby, které plní doplňkovou funkci k rodinnému bydlení, popřípadě jedna stavba pro podnikatelskou činnost o zastavěné ploše do 16 m2 a 4,5 m výšky, není-li z prostorových důvodů možno zabezpečit uvedené funkce v rodinném domě. Tyto stavby se musí umístit tak, aby svým vzhledem a účinky na okolí nenarušovaly obytné a životní prostředí a podle charakteru podnikatelské činnosti splňovaly též požadavky na dopravní obslužnost a parkování; odstupové vzdálenosti těchto staveb od společných hranic pozemků rodinných domů stanoví čl. 8 této vyhlášky.
(12) Plocha zastavěná nadzemními stavbami na pozemku rodinného domu nesmí přesáhnout u:
a) rodinných domů, mezi nimiž je volný prostor, dvojdomů a koncových sekcí řadových domů, 30 % plochy pozemku rodinného domu,
b) běžných sekcí řadové zástavby 50 % plochy pozemku rodinného domu.
(13) Zahrádkářské chaty v zahrádkových osadách nesmějí mít zastavěnou plochu větší než 18 m2 včetně teras, verand a vstupů. Smějí mít jedno nadzemní podlaží bez podkroví, se světlou výškou pobytové místnosti 2500 mm a mohou být podsklepeny při podezdívce max. 0,5 m nad terénem. 
(14) V zahrádkových osadách smí být kromě zahrádkářských chat umístěna jen společná stavba s hygienickým zařízením, popřípadě se společenskou místností, a s místem pro shromažďování utříděných odpadů.16) Garáže se v zahrádkových osadách nesmějí zřizovat.
(15) V zahrádkové osadě musí být řešení vzhledu zahrádkářských chat ve vzájemném souladu.
(16) Oplocení zahrádkových osad, pokud je zřizováno, musí být průhledné. Oplocení jednotlivých zahrádek je nepřípustné.
(17) Zahrádkové osady musí mít možnost napojení komunikační přípojkou na veřejně přístupnou pozemní komunikaci a musí mít zřízeny parkovací plochy pro automobily.
Čl. 51
Stavby pro shromažďování většího počtu osob
(1) Stavby pro shromažďování většího počtu osob
a) musí být situovány a vybaveny (například požárně bezpečnostními zařízeními) tak, aby v případě havárie nebo požáru byla možná rychlá a účinná lokalizace a likvidace požáru, a aby byla v nejvyšší možné míře zaručena bezpečnost osob nacházejících se v této stavbě nebo v její blízkosti; pro požární a jiná pohotovostní vozidla musí být zřízeny vyhovující přístupové komunikace, popřípadě nástupní plochy,
b) musí mít nejméně dva východy vedoucí na volné prostranství,
c) musí být vybaveny evakuačními výtahy kromě případů, kde východ z podlaží na volné prostranství je veden po rovině nebo po rampě,
d) musí mít stanoven maximální limit návštěvníků.
(2) Osoby, které jsou ve shromažďovacích prostorech, musí mít vždy k dispozici nejméně dvě únikové cesty vedoucí různým směrem, přičemž jedna úniková cesta je nejvíce pro 250 osob. Kapacity dalších únikových cest musí odpovídat normovým hodnotám.
(3) Každá část shromažďovacího prostoru zvýšená nebo snížená o více než 500 mm, která slouží ke shromáždění více než 100 osob (například balkóny, jeviště, orchestřiště), musí mít samostatný východ.
(4) Únikové cesty z podzemních podlaží a z prvního nadzemního podlaží musí vést přímo na volné prostranství. Alespoň jedna úniková cesta musí být přizpůsobena pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace. Únikové cesty z podzemních a nadzemních podlaží musí být vzájemně odděleny, kromě případů, kde tyto cesty slouží k evakuaci z jediného shromažďovacího prostoru.
(5) Výškové rozdíly na únikových cestách ze shromažďovacích prostorů menší než 400 mm musí být vyrovnány rampami se sklonem nejvýše 1:12.
(6) Schodiště uvnitř shromažďovacího prostoru a schodiště na únikových cestách ze shromažďovacího prostoru, určená pro únik více než 50 osob, musí mít sklon schodišťových ramen od 25° do 35°. Jejich ramena musí být přímá. Schodiště ze shromažďovacího prostoru, s výjimkou schodišť v hledišti, musí mít podestu nejvýše po 15 stupních a podesty před a za dveřmi. Podesta musí být rozšířena tak, aby otevřením dveří nedošlo k zúžení započitatelné šířky únikové cesty.
(7) K rychlé evakuaci ze shromažďovacích prostorů musí být zajištěno bezpečné opuštění míst k sezení, jejichž řešení je dáno normovými hodnotami. Šířka stupňů u míst k stání uspořádaných stupňovitě musí činit alespoň 400 mm. Soubory stupňovitých nebo svažitých míst k stání musí být vybaveny zábradlím pro ochranu a oporu. U tribun pro stojící diváky se musí vždy po 10 řadách instalovat vodorovné zábradlí, členěné s ohledem na příchod a odchod diváků.
(8) Shromažďovací prostory včetně únikových cest musí být vybaveny nouzovým osvětlením. Směry úniku musí být zřetelně označeny všude tam, kde východy na volné prostranství nejsou přímo viditelné. 
(9) Každý shromažďovací prostor musí tvořit samostatný požární úsek, jehož konstrukční řešení a technické vybavení a zařízení je dáno normovými hodnotami (například z hlediska použitých stavebních hmot, požární odolnosti stavebních konstrukcí, odvodu tepla a kouře při požáru).
(10) Světlá výška shromažďovacích prostorů musí být nejméně 3,0 m; pod balkóny a jinými konstrukcemi uvnitř těchto prostor musí být nejméně 2,6 m.
(11) V záplavových územích musí být úroveň podlahy pobytové místnosti pro shromažďování osob nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území, pokud se nejedná o území chráněné po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a dešťovými vodami.
(12) Vždy pro 50 žen a 100 mužů musí být k dispozici alespoň jeden záchod a dále vždy pro 50 mužů jedno pisoárové stání a alespoň jeden záchod pro osoby používající vozík pro invalidy. Personál musí mít hygienické zařízení oddělené od zařízení pro veřejnost. Hygienické zařízení musí být vždy uspořádáno podle pohlaví odděleně.
(13) Šikmé rampy v hledištích při délce nejvýše 3000 mm smí mít sklon nejvýše 1:8 a musí mít protiskluzovou úpravu.
(14) Podle funkce a účelu stavby musí být vyřešeno odkládání oděvů.
Čl. 52
Stavby pro obchod
 (1) Stavby pro obchod, které mají více než tři nadzemní podlaží nebo více než jedno podzemní podlaží s prodejními prostorami, musí být vybaveny evakuačními výtahy.
(2) Hlavní dopravní komunikace v prodejních místnostech musí mít průchozí šířku alespoň 2000 mm, v přízemí 2500 mm. Na jejich křížení musí být umístěny ukazatele k východům a hlavnímu schodišti.
(3) Nejméně u jedné pokladny každého oddělení musí být zajištěn průchod o šířce nejméně 900 mm a manipulační plocha ve výšce nejvýše 800 mm nad podlahou. Nejmenší průchozí šířka mezi samoobslužnými prodejními pulty musí být 1800 mm.
(4) Vstupy pro příchod zákazníků musí být oddělené od vstupů sloužících provozu (příjem zboží, vstupy pro zaměstnance, odvoz odpadu apod.). Sklady potravin32) musí být odděleny od skladů ostatního zboží. Všechny sklady musí být vybaveny měřicím zařízením teploty a vlhkosti.
(5) Větrací a klimatizační zařízení musí umožnit při výskytu hořlavých plynů samočinné vyřazení z provozu.
(6) Požadavky požární bezpečnosti staveb pro obchod jsou dány normovými hodnotami. Stavby pro obchod, které jsou ve smyslu požární bezpečnosti stavbami pro shromažďování většího počtu osob, musí dále splňovat podmínky čl. 51 odst. 1 písm. a) a b), 2, 4, 5, 6, 8 a 9.
(7) U prodejen potravin, bez ohledu na velikost prodejní plochy, se stanoví hygienické požadavky a rozsah vybavení prodejny podle zvláštního právního předpisu.32)
(8) Stavby pro obchod musí být vybaveny záchody pro veřejnost v počtu odpovídajícím kapacitě stavby a zvláštnímu právnímu předpisu.13)
(9) Světlá výška prodejních prostorů musí být nejméně 3,0 m.
(10) V záplavových územích musí být úroveň podlahy prodejních prostorů nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území, pokud se nejedná o území chráněné po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a dešťovými vodami.
32)	Vyhláška č. 295/1997 Sb., o hygienických požadavcích na prodej potravin a rozsah vybavení prodejny. 
Čl. 53
Stavby pro ubytování
(1) Prostory vstupní části stavby ubytovacího zařízení musí umožňovat plynulý příjem a odbavení hostů.
(2) Světlá výška pokoje hosta a pokoje ubytovny musí být minimálně 2600 mm. V části pokoje se šikmým stropem (například v podkroví) se do jeho plochy započítává plocha, jejíž světlá výška je nejméně 1600 mm. Plocha pokoje pod šikmým stropem může zaujímat nejvýše 30 % celkové plochy pokoje.
 (3) Pokoje ubytoven se navrhují s předsíňkou. V ubytovnách I se zřizují ubytovací buňky s dvěma až třemi pokoji se společnou předsíňkou a příslušenstvím. Pokoje nesmějí být řešeny jako průchozí.
(4) Předsíň musí mít minimální průchozí šířku 900 mm, u pokojů určených k ubytování osob s omezenou schopností pohybu a orientace musí být průchozí šířka předsíně 1500 mm a délka 2200 mm. Minimální šířka chodeb pro ubytované osoby je 1500 mm, nejmenší průchozí šířka schodiště pro ubytované osoby je 1100 mm. Nejmenší šířka chodby pro zaměstnance je 1200 mm, nejmenší průchozí šířka schodiště pro zaměstnance je 1100 mm. Komunikace zaměstnanců v ubytovacích zařízeních se nesmí křížit s komunikacemi hostů.
(5) Nejmenší plocha pokoje pro hosta v ubytovací jednotce v členění do tříd činí
a) 8 m2 u jednolůžkového pokoje, 12,6 m2 u dvoulůžkového pokoje (třída jedna a dvě hvězdičky),
b) 9,5 m2 u jednolůžkového pokoje, 13,3 m2 u dvoulůžkového pokoje (třída tři hvězdičky), 
c) 11,4 m2 u jednolůžkového pokoje, 13,3 m2 u dvoulůžkového pokoje (třída čtyři hvězdičky),
d) 12 m2 u jednolůžkového pokoje, 16 m2 u dvoulůžkového pokoje (třída pět hvězdiček).
Jestliže u ubytovací jednotky třídy jedna až tři hvězdičky má pokoj pro hosta více než dvě lůžka, pro každé další lůžko se nejmenší podlahová plocha pokoje zvětšuje o 5 m2.
(6) Nejmenší plocha jednolůžkových pokojů ubytoven činí (bez skříní) 10 m2. Nejmenší plocha vícelůžkových pokojů ubytoven činí na 1 ubytovaného (bez skříní) 8 m2.
(7) Pokoje ubytoven musí splňovat obecné hygienické požadavky, kladené na obytné místnosti, zejména musí mít přirozené osvětlení a větrání a musí mít možnost vytápění. Pro ložnice ubytoven I platí kritéria na proslunění, stanovená normovými hodnotami pro byty o jedné obytné místnosti. 
(8) Hygienické zařízení ubytovací jednotky musí mít nejmenší plochu 4 m2.
(9) Ubytovací jednotky v ubytovacích zařízeních zařazených do třídy tři až pět hvězdiček musí mít hygienické zařízení přístupné z předsíně. U ostatních ubytovacích zařízení musí být v pokoji alespoň umyvadlo s tekoucí vodou. V těchto případech je nutno na každém podlaží, nejméně však na každých 10 pokojů, zřídit koupelnu s vanou nebo se sprchovým koutem a umyvadlem, a dále záchod uspořádaný odděleně pro muže a pro ženy, s předsíní a umyvadlem.
(10) Stavba pro ubytování s více než dvěma nadzemními podlažími musí být vybavena výtahem. Ve stavbách pro ubytování, které mají více než tři nadzemní podlaží nebo více než jedno podzemní podlaží, musí být evakuační výtahy.
(11) V části stavby pro ubytování, kde jsou poskytovány stravovací služby a kde je provozována společenská nebo kulturní činnost, musí být záchody odděleně pro muže a pro ženy s předsíní a umyvadlem, přičemž nejméně jedna záchodová kabina musí být řešena pro užívání osobami používajícími vozík pro invalidy. Požaduje se
a) pro ženy jedno sedadlo na 10 žen, pro každých dalších 20 žen jedno další sedadlo,
b) pro muže jedno sedadlo a jedno pisoárové stání nebo mušle na 10 mužů, pro každých dalších 40 mužů jedno další sedadlo a jedno pisoárové stání nebo mušle.
Pro zaměstnance musí být zřízen samostatný záchod, umyvadlo a šatna. Podle požadavků tohoto odstavce se postupuje i u samostatných zařízení veřejného stravování.
(12) Hygienická zařízení v částech staveb pro ubytování uvedených v odstavci 11 a v samostatných zařízeních veřejného stravování musí být vybavena podtlakovým větráním, které musí být v provozu po celou jejich provozní dobu.
(13) V ubytovnách se zřizují a příslušně vybavují místnosti, popř. prostory pro sušení a žehlení prádla a oděvů, pro úklid a sklady prádla.
(14) V ubytovnách se v každém podlaží zřizuje kuchyňka pro ubytované osoby; kuchyňka musí mít samostatný vchod z chodby a musí být účinně odvětrána. 
(15) Každá stavba pro ubytování musí být připojena na veřejnou telefonní síť. Stavby pro ubytování s více než 100 pokoji pro ubytované osoby musí být vybaveny rozhlasem umožňujícím řízení evakuace. Stavba pro ubytování s lůžkovou kapacitou větší než 100 osob musí mít elektrickou požární signalizaci a domácí rozhlas s nuceným poslechem. Stavba pro ubytování s ubytovací kapacitou vyšší než 30 osob musí být vybavena zařízením pro akustický signál vyhlášení poplachu. Pokud je podlaha ubytovacích jednotek umístěna výše než 30 m nad úrovní prvního nadzemního podlaží, musí v nich být instalováno samočinné hasicí zařízení.
(16) Požadavky požární bezpečnosti staveb pro ubytování jsou dány normovými hodnotami. Ve stavbách nebo jejich částech pro ubytování, musí každá ubytovací jednotka tvořit samostatný požární úsek, jehož konstrukční řešení a technické vybavení vychází z normových hodnot (například při úpravě povrchů stavebních konstrukcí, kvality podlahových krytin).
(17) Stavby pro ubytování mohou mít nejvýše osm nadzemních podlaží, pokud nosné a požárně dělicí konstrukce jsou smíšené, a tři nadzemní podlaží, pokud nosné a požárně dělicí konstrukce jsou z hořlavých hmot. Počet nadzemních podlaží není omezen pro nosné a požárně dělicí konstrukce z nehořlavých hmot.
(18) V každé stavbě pro ubytování musí být zajištěna evakuace osob únikovými cestami, jejichž druh, rozmístění, počet a technické vybavení vychází z normových hodnot (například z hlediska vytváření požárních úseků, velikosti nahodilého požárního zatížení, povrchových úprav).
(19) Všechny únikové cesty musí mít nouzové osvětlení a vyznačený směr úniku. 
(20) Rozvody vzduchotechnických zařízení musí být z nehořlavých hmot. Vzduchotechnické zařízení v ubytovací části nesmí být napojeno na vzduchotechnické zařízení kuchyní.
(21) V záplavových územích musí být úroveň podlahy s ubytovacími prostory nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území, pokud se nejedná o území chráněné po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a dešťovými vodami.
(22) Ustanovení odstavců 1 až 20 se v plném rozsahu vztahují na hotely, motely, penziony a ubytovny I; na ostatní stavby pro ubytování se použijí přiměřeně.
………

Čl. 56
Garáže
(1) Výjezd z garáží musí být vzdálen od přilehlého okraje jízdního pásu pozemní komunikace nejméně na délku největšího vozidla, které může být v garáži umístěno. Tento požadavek se neuplatní u staveb umísťovaných do proluk.
(2) Umístění vjezdu do hromadných garáží musí umožňovat zajíždění jízdou vpřed s maximálně jedním obloukem.
(3) Světlá výška prostorů garáží musí být nejméně o 0,2 m větší, než je výška nejvyššího předpokládaného vozidla, nejméně však 2,10 m. 
(4) Rozměry vnitřních účelových komunikací a jednotlivých stání garáží jsou dány normovými hodnotami.
(5) V garážích, kde se trvale zdržují zaměstnanci, se zřídí hygienické zařízení v souladu s normovými hodnotami.
(6) U jednotlivých a řadových garáží je při použití přirozeného větrání velikost větracích otvorů, připadajících na jedno vozidlo, dána normovými hodnotami. 
(7) Prostory stání a vnitřních komunikací hromadných garáží se větrají podle požadavků daných normovými hodnotami tak, aby se zabránilo vzniku nepřípustných koncentrací škodlivých plynů a par.
(8) V hromadných garážích se zřizuje kanalizace v prostorech, kde jsou umístěny výtoky vnitřního vodovodu a podlahové vpusti.
(9) V prostorech stání a vnitřních komunikací hromadných garáží se nesmějí umísťovat odběrná plynová zařízení. V jednotlivých a řadových garážích lze pouze pro vytápění umístit plynový spotřebič pro vytápění garáží zvlášť určený, který odebírá vzduch pro spalování z venkovního prostoru a spaliny odvádí do stejného prostředí, a za předpokladu provedení zvláštních bezpečnostních opatření.
(10) Požadavky požární bezpečnosti garáží jsou dány normovými hodnotami.
(11) Nejmenší šířka únikových cest v garážích je 1,5 únikového pruhu. Z požárního úseku hromadné garáže musí vést alespoň dvě nechráněné únikové cesty, a to na volné prostranství nebo do chráněné únikové cesty. Z požárního úseku hromadné garáže může vést jedna nechráněná úniková cesta, pokud je v něm nejvýše 50 % počtu stání, stanoveného podle této vyhlášky; současně musí být splněny požadavky na únikové cesty podle normových hodnot.
(12) Hromadné garáže musí mít označení únikových cest včetně vyznačeného směru úniku. Hromadné garáže v podzemních podlažích musí mít nouzové osvětlení únikových cest.
(13) Hromadné garáže se dvěma a více podzemními podlažími nebo s více než třemi nadzemními podlažími musí mít vnitřní zásahové cesty, které mohou být umístěny ve všech typech chráněných únikových cest.
………
Čl. 59
Stavby škol, předškolních, školských a tělovýchovných zařízení
(1) Nejmenší světlé výšky místností a prostorů musí být
a) 3000 mm u mateřských škol a speciálních mateřských škol; snížení na světlou výšku 2500 mm lze připustit, pokud je dodržena kubatura vzduchu 12 m3 na jedno dítě,
b) 3300 mm u základních, středních, vyšších a speciálních škol; při dodržení všech podmínek denního osvětlení na pracovní plochy je možné snížení na světlou výšku 3000 mm, pokud je dodržena kubatura vzduchu 5,3 m3 na jednoho žáka,
c) 6000 mm u tělocvičen rozměrů 12 × 18 m a 12 × 24 m, 7000 mm u tělocvičen rozměrů 18 × 30 m a větších,
d) 2500 mm u šaten.
(2) V záplavových územích musí být úroveň podlahy s prostory, v nichž se shromažďují žáci, nejméně 1 m nad hladinou, podle které bylo stanoveno záplavové území, pokud se nejedná o území chráněné po realizaci trvalých a zajištění mobilních protipovodňových opatření proti průtokům ve vodním toku, včetně realizace zařízení proti zaplavení odpadními a dešťovými vodami.
(3) V budově každé školy, předškolního, školského a tělovýchovného zařízení musí být zřízeny šatny žáků. Prostory šaten musí být osvětlené a větrané. Odkládání oděvu pedagogických a nepedagogických pracovníků se musí řešit odděleně od šaten žáků.
(4) U centrálních šaten žáků musí být šířka kóje u jednostranně umístěných věšáků nejméně 1500 mm, u dvoustranně umístěných věšáků nejméně 2200 mm. Na jednoho žáka se počítá 0,25 m2 plochy.
(5) Záchody a umývárny ve školách, školských a tělovýchovných zařízeních se zřizují odděleně podle pohlaví. Musí být umístěny tak, aby dostupná vzdálenost nepřesáhla 60 m. Záchody u výukových prostorů musí být vždy přímo osvětleny a větrány. Pro 80 chlapců musí být zřízena jedna záchodová kabina a pro 20 chlapců jedno pisoárové stání. Pro 80 dívek musí být zřízena jedna hygienická kabina a pro 20 dívek jedna záchodová kabina. V záchodových předsíních, které se užívají jako umývárny, se počítá jedno umyvadlo na 20 žáků. Nejméně jedna záchodová kabina musí být řešena pro užívání osobami používajícími vozík pro invalidy.
(6) Záchody a umývárny pedagogických a nepedagogických pracovníků nesmí být přístupné ze záchodů a umýváren žáků. Pro 20 osob musí být zřízena jedna záchodová kabina a jedno umyvadlo.
(7) Záchody a umývárny u předškolních zařízení musí být přístupné ze šatny a denních místností dětí. Nedělí se podle pohlaví a pro pět dětí musí být zřízena jedna dětská mísa a jedno umyvadlo.
(8) Záchody a umývárny u speciálních škol musí být umísťovány a zřizovány podle stupně a charakteru postižení žáků.
(9) Nejmenší světlá šířka chodby ve školách musí být 3000 mm, jsou-li výukové prostory umístěny po obou stranách chodby, a 2200 mm, jsou-li výukové prostory jen na jedné straně chodby. Slouží-li tato chodba jako hlavní komunikační spojení, pak musí být široká nejméně 3000 mm. Nejmenší světlá šířka chodby u všech předškolních zařízení musí být 1200 mm.
(10) Ve výukových prostorách musí mít dveře šířku nejméně 900 mm. U tělocvičen musí být alespoň jedny dveře velikosti 1800 × 2100 mm.
(11) Ve všech předškolních zařízeních, základních školách a ve školách speciálních nesmí být používány dveře kývavé nebo turniketové. Zasklená dveřní křídla musí být opatřena bezpečnostním sklem. U všech předškolních zařízení nesmí být spodní třetina dveří zasklívána.
(12) Ve výukových prostorách musí být umístěn alespoň jeden výtok pitné vody. Pokud je zavedena teplá voda, pak u výtoků v dosahu žáků nesmí mít teplotu vyšší než 45°C. 
(13) Řešení požární bezpečnosti škol, předškolních, školských a tělovýchovných zařízení je dáno normovými hodnotami požární bezpečnosti staveb.
(14) Ustanovení odstavců 1 až 12 se vztahují na stavby škol, předškolních, školských a tělovýchovných zařízení,38) které jsou určeny pro výchovu a vzdělávání.
(15) Pro stavby vysokých škol a vysokoškolských zařízení platí požadavky odstavce 1 až 12 přiměřeně. 
(16) Požadavky zvláštního právního předpisu na prostory a provoz škol, předškolních a školských zařízení nejsou dotčeny.23a)
38)	Zákon č. 29/1984 Sb., o soustavě základních škol, středních škol a vyšších odborných škol (školský zákon), ve znění pozdějších předpisů.
	Zákon č. 76/1978 Sb., o školských zařízeních, ve znění pozdějších předpisů.
Čl. 60
Stavby a zařízení pro informace, reklamu a propagaci
(1) Svým provedením a umístěním nesmějí stavby a zařízení pro informace, reklamu a propagaci porušovat vzhled města nebo krajiny, ohrožovat bezpečnost silničního provozu, bránit rozhledu na pozemních komunikacích a dráhách a nad přípustnou míru obtěžovat okolí, zejména obytné prostředí, hlukem nebo světlem, obzvláště přerušovaným. 
(2) Při umísťování většího počtu staveb a zařízení pro informaci, reklamu a propagaci v daném prostoru musí být zajištěn jejich vzájemný soulad. 
(3) Umístěním a provozem staveb a zařízení pro informace, reklamu a propagaci nesmějí na pozemních komunikacích, v obvodu drah a na veřejných plochách vznikat překážky pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.13) 
(4) Stavby a zařízení pro informace, reklamu a propagaci se nesmějí umísťovat na stavbách vojenské správy a v jejich blízkosti na stavbách a pozemcích s nimi sousedících bez souhlasu příslušného vojenského stavebního úřadu. 
(5) V památkových zónách a rezervacích, v dosahu chráněných památek, přírodních zvláště chráněných území a v zastavěných částech přírodních parků se smějí stavby a zařízení pro informace, reklamu a propagaci umístit po posouzení jejich vlivu na okolí.
(6) Stavby a zařízení pro informace, reklamu a propagaci umístěné
a) na budovách nesmí rušit základní členění průčelí a jeho významné detaily,
b) na šikmých střechách budov musí být tvořeny z jednotlivých prvků (např. písmen, číslic, loga), nesmí přesahovat hřeben střechy a jejich celková výška nesmí přesáhnout 2 m; na území památkových rezervací a zón5) nesmí být horní hrana zařízení umístěna výše než 1 m pod hřebenem střechy,
c) na oplocení, nebo vedle něho do vzdálenosti rovnající se výšce zařízení či stavby pro informace, reklamu a propagaci, nesmí přesahovat výšku oplocení o více než 20 %, ne však více než o 0,30 m.
(7) Stavby a zařízení pro informaci, reklamu a propagaci se nesmějí umísťovat
a) na stavbách sloužících kultovním a pohřebním účelům, na pomnících, památnících a pamětních deskách a v nejbližším okolí těchto staveb, v přírodních zvláště chráněných územích, v nezastavěných částech přírodních parků, v lesích, v parcích a sadech, na souvislých přírodních svazích, na střechách budov v památkových rezervacích s dochovanými zbytky lidové architektury39), s výjimkou informačních zařízení, vztahujících se k těmto stavbám nebo plochám,
b) na mostech přes vodní toky včetně částí těchto mostů nad přilehlým územím, pobřežních zdech a jiných pevných zařízeních vodních toků, ve vodních tocích, a na všech mostech v památkových rezervacích a zónách, 
c) na sloupech a stožárech telekomunikačního a energetického vedení, na historických stožárech veřejného osvětlení a jejich replikách a na měřících bodech geodetických sítí,
d) na plochých střechách.
(8) Stavby a zařízení pro informaci, reklamu a propagaci s plochou panelu větší než 4 m2 se nesmějí umísťovat v památkových rezervacích a zónách1),5) kromě umístění zařízení na ohradách stavenišť.
(9) Stavby a zařízení pro informaci, reklamu a propagaci se nesmějí umísťovat v aktivní zóně záplavových území.7)
39)	Nařízení vlády č. 127/1995 Sb., o prohlášení území ucelených částí vybraných měst a obcí s dochovanými soubory lidové architektury za památkové rezervace
Čl. 61
Kanalizační stoky
(1) Kanalizační stoky a objekty na kanalizačních stokách musí být navrženy a provedeny jako vodotěsné konstrukce. Vodotěsnost stok musí splňovat normové hodnoty. 
(2) Do veřejné splaškové kanalizace40) nesmí být zaústěny dešťové vody. 
(3) Maximální průtočná rychlost odpadních vod ve veřejné kanalizaci a minimální jmenovité světlosti kanalizačních stok jsou dány normovými hodnotami. 
(4) Vstupní otvory objektů na stokové síti musí být vybaveny kruhovými poklopy o minimálním průměru 600 mm, které musí být bezpečné proti vysunutí jedoucími vozidly a opatřeny znakem hl.m. Prahy. V místech, kde dopravní prostředky nemají přístup, mohou být poklopy čtvercové s panty, o rozměrech minimálně 600 x 600 mm. 
(5) Vstupní části podzemních objektů na stokové síti vybavené poklopy musí být vybudované tak, aby poklop v komunikačních plochách netvořil překážku. Mimo komunikační plochu musí vyčnívat nad terén, v současně zastavěném území obce6) 100 mm, mimo současně zastavěné území obce 300 mm a v plochách využívaných pro zemědělskou výrobu musí být navíc označeny směrovou tyčí.
(6) Vstupní šachty do stokové sítě se provádějí všude tam, kde se mění směr nebo sklon přímých úseků stok, příčný profil nebo materiál stoky a v místech spojení dvou nebo více stok, pokud v těchto místech nejsou nahrazeny jiným objektem, který splňuje současně účel vstupní šachty. 
(7) Při křížení se stavbami na ochranu proti povodním musí být kanalizační stoky vybaveny jedním provozním a jedním pohotovostním uzávěrem na zabezpečení ochrany území proti zpětnému vzdutí vody z vodního toku do stoky. Uzávěry musí být přístupné i během povodně. 
(8) Dešťová nádrž na stokové síti nesmí být zaplavitelná vodou z vodního toku.
(9) Pokud zrušené stoky a kanalizační přípojky nelze odstranit, musí se vyplnit vhodným materiálem. 
(10) Odvádění vod do veřejné kanalizace a její užívání stanoví zvláštní právní předpis.7),40)
40)	Zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění zákona č. 320/2002 Sb., vyhláška č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích).
……..
Čl. 63
Výjimky
Za podmínek stanovených v § 138a stavebního zákona lze v odůvodněných případech povolit výjimku z ustanovení:
Čl. 4	odst. 6, 9, 10, 12, 17, 22 písm. b), c), odst. 23 písm. c)		Čl. 48	odst. 4	
Čl. 8	odst. 2, 3, 4, 5, 8		Čl. 49	odst. 5	
Čl. 10	odst. 3		Čl. 50	odst. 1, 5, 8, 12	
Čl. 22	odst. 3, 5		Čl. 51	odst. 11	
Čl. 23	odst. 2      		Čl. 56	odst. 1	
Čl. 24	odst. 1      		Čl. 57	odst. 7	
Čl. 30	odst. 5		Čl. 59	odst. 4	
Čl. 47	písm. a)		Čl. 60	odst. 7 písm. d)	

…………
Příloha č. 2
Ukazatele základního počtu stání
Základní počet stání Pz se stanoví vydělením skutečného počtu jednotek údajem X 

Funkce
	
Jednotka	1 stání 
připadá na x jednotek	
		X	
1. Bydlení*) a ubytování			
1.1. bytový dům	byt o 1 obytné místnosti	2	
	byt do 100 m2 celkové plochy	1	
	byt nad 100 m2 celkové plochy	0,5	
1.2. domov důchodců	lůžko	10	
1.3. domov mládeže	lůžko	15	
1.4. ubytovna pro zaměstnance	lůžko	5	
1.5. vysokoškolská kolej	lůžko	10	
1.6. hotel (do **)	lůžko	4	
(*** a více)	lůžko	3	
1.7. turistická ubytovna	lůžko	10	
1.8. motel	pokoj	1	
2. Školství			
2.1. jesle, mateřská škola	dítě	30	
2.2. základní škola	žák	30	
2.3. střední škola, učiliště	student, učeň	20	
2.4. vysoká škola	student	6	
2.5. školící zařízení pro dospělé,	posluchač	5	
přednášková síň		(min. však 1	
		stání na 50 m2	
		užitné plochy)	
3. Kultura a náboženství			
3.1. kino	sedadlo	6	
3.2. divadlo, koncertní síň	sedadlo	4	
3.3. kostel, modlitebna	sedadlo	15	
3.4. obřadní síň, krematorium	sedadlo	7	
3.5. galerie, muzeum, knihovna	m2 užitné plochy	40	
3.6. taneční sál, diskotéka	m2 plochy sálu	6	
3.7. hřbitov	m2 plochy	1500	
4. Zdravotnictví			
4.1. nemocnice, klinika	lůžko	5	
4.2. poliklinika, zdrav. ordinace	lékařská ordinace	1	
5. Administrativa pro veřejnost			
5.1.	instituce celoměstského nebo 	m2 kancelářské plochy	25	
nadměstského významu			
5.2. instituce místního významu	m2 kancelářské plochy	30	
5.3. banka, pojišťovna, pošta	m2 plochy pro veřejnost nebo	25	
	přepážka (použije se varianta	1	
	s větším počtem stání) 		
	+ m2 kancelářské plochy	35	
6. Administrativa s malou návštěvností			
6.1. ředitelství podniků, projekční	m2 kancelářské plochy	35	
ateliéry, instituce			
7. Obchod			
7.1. jednotlivá prodejna	m2 užitné plochy	50	
7.2. nákupní středisko s potravinami	m2 užitné plochy	30	
7.3. nákupní centrum, obchodní dům	   		
 do 3000 m2 plochy  	m2 užitné plochy	35	
3000 až 50000 m2 plochy 	m2 užitné plochy	30	
nad 50000 m2 plochy	m2 užitné plochy	20	
7.4. nákupní středisko určené zejména	m2 užitné plochy	20	
pro nákup do aut			
7.5. obchod pouze s nábytkem	m2 užitné plochy	50	
7.6. autosalón (prodejna aut)	m2 užitné plochy	25	
7.7. obchod - “dům a zahrada”	m2 užitné plochy	50	
7.8. autobazar	stání vozů nabízených k prodeji	30	
		(min. 2 stání)	
8. Stravování			
8.1. hostinec, pivnice	m2 odbytové plochy	15	
8.2. restaurace	m2 odbytové plochy	10	
8.3. motorest	m2 odbytové plochy	5	
9. Sport s diváky			
9.1. stadion (fotbal apod.)	m2 plochy stadionu	250	
	+ sedadlo nebo místo k stání pro	12	
	diváky		
9.2. sportovní hala	m2 plochy haly	50	
	+ sedadlo nebo místo k stání pro	10	
	diváky		
9.3. tenisové hřiště	hrací kurt	0,25	
	+ sedadlo pro diváky	12	
10. Sport bez diváků, rekreace			
10.1. tréninkový stadion	m2 plochy stadionu	250	
10.2. tělocvična, sportovní hala	m2 plochy haly	50	
10.3. plavecký bazén	m2 plochy bazénu	10	
10.4. přírodní koupaliště	m2 plochy pozemku pro	250	
	návštěvníky (bez vodní plochy)		
10.5. tenisové hřiště	kurt	0,25	
10.6. fitness centrum	m2 užitné plochy	20	
10.7. minigolf	dráha	6	
10.8. kuželna	dráha	1	
10.9. loděnice	místo pro člun	2	
10.10. zahrada, park	m2 plochy parku	10000	
10.11. zoologická zahrada	m2 plochy zahrady	700	
10.12. zahrádková osada	dílec (jednotlivá zahrádka)	3	
11. Služby			
11.1. řemeslnické služby, opravny	zaměstnanec	3 (min. však 1 	
		stání na 30 m2	
		užitné plochy)	
11.2. autoopravna	pracovní stání	0,2	
11.3. myčka aut	mycí zařízení	0,5	
11.4. čerpací stanice pohonných hmot	výdejní stojan	1	
12. Výroba, sklady a výstavy			
12.1. výrobní hala	zaměstnanec	4 (min. však 1	
		stání na 100 m2	
		užitné plochy)	
12.2. sklad	m2 plochy skladu	200	
12.3. výstaviště	m2 výstavní plochy	70	

U staveb s funkčním využitím v tabulce neuvedeným se použijí koeficienty platné pro obdobné funkční využití nebo koeficienty odvozené z rozboru potřeb stavby.
) Vybavení pro dopravu v klidu u rodinných domů stanovuje čl. 50 odst. 5 vyhlášky