STENOZÁPIS ze 4. zasedání Zastupitelstva hl. m. Prahy
ze dne 17. 2. 2011

(Jednání zahájeno v 9.19 hodin)

	Prim. Svoboda: Vážené členky a členové Zastupitelstva hlavního města Prahy, vážené paní starostky, páni starostové, vážení hosté, vážení občané, zahajuji dnešní zasedání Zastupitelstva hlavního města Prahy, na kterém vás všechny vítám. Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové Zastupitelstva hlavního města Prahy. Dovolte mi, abych připomněl, že se průběh dnešního jednání přenáší na internetových adresách www.magistrat.praha-mesto.cz a www.praha.eu. 
Dámy a pánové, podle prezentace je na zasedání Zastupitelstva přítomna nadpoloviční většina členů Zastupitelstva hlavního města Prahy a Zastupitelstvo je tedy schopno se usnášet. Písemně omluvený není nikdo, neomluvený není žádný člen, kolega Klega se dostaví s patnáctiminutovým zpožděním, již se blíží k magistrátu. 
Dámy a pánové, ověřením dnešního zápisu pověřuji pana Ing. Mgr. Miroslava Pocheho a paní Mgr. Martu Semelovou. 
Vážené členky a členové Zastupitelstva hlavního města Prahy, dámy a pánové, dle nominace jednotlivých klubů členů Zastupitelstva vám předkládám: 
Návrh na zvolení návrhového výboru: 
Předseda 	Mgr. Dalibor Mlejnský
Členové: 	Ing. Marie Kousalíková
		Bc. František Adámek
		JUDr. Lenka Teska Arnoštová, Ph.D.
		Ing. Eva Vorlíčková
		Mgr. Nataša Šturmová
		Petr Šimůnek
Tajemnice výboru JUDr. Danielisová, ředitelka odboru legislativního a právního MHMP. 
Má někdo dotaz či připomínku k této nominaci? Není tomu tak. Prosím o hlasování. Kdo souhlasí? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 59 pro, žádné zdržení. Konstatuji, že návrh na složení výboru byl schválen. 

Vážené členky a členové Zastupitelstva hlavního města Prahy, dovolte mi, abych mimo pořad a program jednání požádal pana doc. Tůmu o slovo. 

P. TŮMA: Děkuji vám, pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, měl bych na vás menší prosbu. Byli jsme loni na ustavujícím zastupitelstvu a šli jsme do voleb ještě s jedním naším kolegou Petrem Dodalem. Petr Dodal, vy jste neměli možnost se s ním blíže seznámit, protože on potom rezignoval ze zdravotních důvodů a následně tragicky zemřel. Proto bych vás požádal o uctění jeho památky minutou ticha a povstáním. Děkuji. 
Děkuji vám, děkuji, pane primátore.

Prim. SVOBODA: Vážené členky a členové Zastupitelstva hlavního města Prahy, dovolím si v úvodu našeho jednání upozornit na skutečnost, že dnešní jednání Zastupitelstva je prvním jednáním, při kterém se řídíme novým jednacím řádem. Chci vás informovat, že v úterý tohoto týdne jsem obdržel dopis ředitelky odboru dozoru a kontroly veřejné správy Ministerstva vnitra ČR, kde je konstatováno, že Ministerstvo vnitra provedlo právní rozbor našeho nového jednacího řádu a shledalo jej v souladu se zákonem. 
Novinek máme v jednacím řádu poměrně dost. Jedna, na kterou chci zvlášť upozornit, se týká interpelací. Stanovili jsme si, že interpelace, resp. dotazy, připomínky a podněty členů Zastupitelstva proběhnou v předem stanoveném čase, tj. od 12.30 do 14.00 hodin. Připomínám, že přihlášení do interpelací končí již v 9.45, aby mohlo být následně v 10.00 hodin provedeno losování v rámci jednotlivých pořadí požadovaných vystoupení. Samotné losování zajistí ověřovatelé zápisu spolu s oddělením volených orgánů a následně bude vyvěšeno zde v sále na desce Zastupitelstva. 
Přítomným občanům, kteří budou mít zájem vystoupit k jednotlivým projednávaným bodům, sděluji, že jim bude uděleno slovo vždy po úvodním slovu předkladatele materiálu, ke kterému se do diskuse přihlásil řádně vyplněnou přihláškou do diskuse, odevzdanou organizátorům jednání. Vystoupení občana může, dle Jednacího řádu, trvat tři minuty. 
Dámy a pánové, vážené členky a členové Zastupitelstva hlavního města Prahy, nyní k programu našeho dnešního jednání. K původně stanovenému programu, který vám byl rozdán a byl součástí svolání dnešního jednání Zastupitelstva hlavního města Prahy, jste obdrželi do svých schránek, a současně e-mailem Upravený návrh programu jednání, který stanovila Rada hlavního města Prahy na svém jednání dne 15. 2. 2011. 
Původní návrh programu byl upraven takto: 
Byly vypuštěny:
Bod 3. – tisk Z – 790
Návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška č. 9/2010 Sb., hl. m. Prahy, o místním poplatku za provozovaný výherní hrací přístroj nebo jiné technické herní zařízení
Bod 4/1. – tisk Z - 791 
Návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění některé obecně závazné vyhlášky o místních poplatcích
Bod 4/2. – tisk Z – 931
Návrh obecně závazné vyhlášky o místním poplatku za užívání veřejného prostranství
Bod 4/3. – tisk Z – 892
Návrh obecně závazné vyhlášky o místním poplatku ze vstupného. 
K důvodům vypuštění uvedených bodů původního návrhu programu jednání pouze poznámka.
Připomínkové řízení k uvedeným návrhům vyhlášek proběhlo v letních měsících loňského roku, tedy před komunálními volbami a ustanovením nových orgánů městských částí. Na základě zařazení uvedených vyhlášek do původního návrhu jsem já, ale i někteří další členové Rady hlavního města Prahy obdrželi požadavek některých nových starostů či zástupců starostů městských částí, zda by Rada hlavního města Prahy nezvážila odložení projednávání těchto návrhů a zda by bylo možné opětovné otevření připomínkového řízení, ve kterém by se mohly nové orgány městských částí znovu relevantně vyjádřit. Toto Rada HMP akceptovala. 

Nově byly do návrhu programu doplněny:
Tisk Z – 031 – Návrh řešení úhrady III. emise obligací v objemu 5 mld. Kč se splatností 15. 5. 2011.
Drobná změna i proti návrhu upraveného programu, který jste obdrželi, je to avizovaný tisk k obligacím, chtěli bychom ho z bodu 1/2 původní bod 1, změnit na bod 2/1, je to spojení s bodem jednání o návrhu rozpočtu. Tisky mají přímou souvislost, uvedl bych je jednou předkládací zprávou a měly by též společnou rozpravu. 
Tisk Z - 998 – Návrh zastupitele hlavního města Prahy, určeného ke spolupráci při pořizování územně plánovací dokumentace. Tento bod by se zařadil na program jednání jako bod 5/2, původní bod 5. se mění na bod 5/1. 
Tisk Z – 993 – Návrh na udělení jednoletých grantů hlavního města Prahy v oblasti kultury a umění za rok 2011. Tento bod by se zařadil na program jednání jako bod 17/2. Původní bod 17. se mění na bod 17/1. 
Dále Rada HMP akceptovala návrh výboru pro kulturu ZHMP na zařazení tisku 
Z 038 – Návrh na změnu názvu Výboru pro kulturu ZHMP na Výboru pro kulturu a památkovou péči ZHMP. Tento bod by se zařadil v rámci bodu 19. jako bod 19/2. 
K nestandardnímu režimu zařazení uvedených tisků přijměte naši omluvu. Ani při maximální snaze o koncepční přístup s cílem co největšího omezení takovýchto rychlených tisků není možné nezohlednit časové mantinely některých záležitostí, významně ovlivňující buď hospodaření a činnost města, či subjektů, závislých na naší podpoře. 
Dámy a pánové, k návrhu programu mi dovolte ještě jedno sdělení. Usnesením Zastupitelstva č. 1/5 ze dne 30. listopadu 2010 mi bylo uloženo předložit Zastupitelstvu návrh na zřízení výboru ZHMP pro národnostní menšiny, včetně návrhu na jeho předsedu, místopředsedy, další členy a tajemníka ve složení, jak je požadováno ustanovením § 78 odst. 2 zákona č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, ve znění pozdějších předpisů, a to s termínem 24. 2. 2011. 
Problematika zřízení výboru zastupitelstva pro národnostní menšiny byla na základě uvedeného úkolu konzultována s Radou Vlády ČR pro národnostní menšiny a Ministerstvem vnitra. Ohledně zákonné povinnosti hlavního města ustavit takovýto výbor zastupitelstva nepanuje dosud jednotný názor. 
Podle předběžného stanoviska Rady Vlády ČR pro národnostní menšiny, které máme k dispozici, není prozatím naplněno zákonem stanovené 5% zastoupení obyvatel hlavního města, hlásících se k jiné národnosti než české. Rovněž se liší názory na to, jakou skupinu obyvatel je možno, resp. nutno považovat za národnostní menšinu. Pro zajímavost dosud nejsou mezi národnostní menšiny počítáni např. Moravané či Vietnamci. Tato otázka komplikuje především zpracování návrhu na personální sestavení výboru, neboť podle příslušného ustanovení zákona o hlavním městě Praze „příslušníci národnostních menšin musí tvořit vždy nejméně polovinu členů výboru“. 
Sděluji tedy, že problematika ustavení tohoto výboru bude dále řešena a zřejmě se k této záležitosti vrátíme ještě v tomto roce po zpracování a obdržení výsledků sčítání lidu, které proběhne v nejbližší době. Problematika národnostních menšin bude prozatím řešena na úrovni komise Rady hlavního města Prahy, která je zřizována v nejbližší době. 
Nyní se tedy táži: Má někdo dotaz či připomínku k předloženému návrhu programu jednání? Otevírám rozpravu. Přihlášen je kolega Hudeček. 

P. HUDEČEK: Dobrý den, dobré ráno, pane primátore, Rado, dámy a pánové. Na základě událostí a naprosto rozporuplných informací, které z médií a ovšem i od vás v porovnání s našimi zdroji je možné získat, předkládáme tento bod: Nárůst nákladů na výstavbu souboru staveb tunelu Blanka. Učinili jsme minulý týden ihned po objevení se těchto alarmujících skutečností podání na Radu HMP s návrhem zařazení tohoto bodu na jednání Zastupitelstva. Bod nebyl, stejně jako na minulém jednání Zastupitelstva bod, vztahující se k problematice Ústřední čistírny odpadních vod, na zasedání schválen. Podotýkám, že jsme nebyli informováni vyrozuměním o našem návrhu. 
Žádáme tedy Zastupitelstvo, aby znovu na rozdíl od Rady HMP neodmítalo svou zodpovědnost, vymezenou mu zákonem, a schválilo tento bod programu. Bod programu, ve kterém požadujeme podrobné vysvětlení vzniku dodatečných nákladů, jejich celkovou výši, jména osob, které tyto náklady schválily a zdůvodnění. Bod programu, ve kterém byste veřejně deklarovali další postup. 
Rádi bychom se dozvěděli od pana primátora návrh řešení vzniklé situace a vyvození odpovědnosti. Jsme také naprosto přesvědčeni, že byste měl, pane primátore, konat i ve vztahu k orgánům, činným v trestním řízení. 
Navrhujeme bod programu mj. proto, aby Zastupitelstvo následně přijalo usnesení, ve kterém ukládá Radě HMP toto: Předložit na následujícím zasedání Zastupitelstva informaci, ve které bude uvedena okolnost vzniku dodatečných nákladů, jejich celková výše, jména osob, které tyto náklady schválily, a jejich zdůvodnění. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Dále je přihlášena kolegyně Vorlíčková. 

P. VORLÍČKOVÁ: Dobré ráno, vážené kolegyně, vážení kolegové, klub zastupitelů TOP 09 v reakci na vystoupení paní Mgr. Marty Semelové na jednání 13. schůze Poslanecké sněmovny ze dne 11. února 2011 předkládá následující návrh usnesení: Zastupitelstvo hlavního města Prahy, konané dne 17. února 2011, vyzývá paní zastupitelku Mgr. Martu Semelovou k okamžitému odstoupení z funkce poslankyně Parlamentu ČR i členky Zastupitelstva HMP. 
Paní zastupitelka Semelová v průběhu parlamentního vystoupení dne 11. února 2011 porušila slavnostně složený slib poslance Parlamentu ČR i nedávno složený slib zastupitele hlavního města Prahy. V obou těchto slibech se zmíněná zavázala ctít a dodržovat Ústavu a zákony ČR. Ve svém projevu explicitně popřela prakticky všechna ustanovení zákona č. 198/1993 Sb., o protiprávnosti komunistického režimu a odporu proti němu, zejména § 2 zákona, který říká: „Režim, založený na komunistické ideologii, který rozhodoval o řízení státu a osudech občanů v Československu od 25. února 1945 do 17. listopadu 1989, byl zločinný, nelegitimní a zavrženíhodný.“ A ustanovení § 3: „Odpor proti tomuto režimu byl legitimní, spravedlivý, morálně oprávněný a je hodný úcty.“ 
Dále prokázala neúctu k základním lidským právům, zaručeným Ústavou ČR, a to např. v pasáži, kde obhajovala komunistickým režimem nařízenou ochranu státních hranic, při níž byli lidé za pouhý pokus, naplnit své právo kdykoli opustit kteroukoli zemi, včetně své vlastní, součást deklarace lidských práv, zavíráni a často vraždění střelbou, elektrickým proudem a jinými prostředky. 
Paní zastupitelka zároveň ve svém projevu popírala historická fakta a prokázané zločiny komunistického režimu. Podle statistik Ministerstva spravedlnosti a Ministerstva vnitra bylo v letech 1948 – 1989 odsouzeno 27 000 osob státním soudem, 70 000 osob komunálními soudy. Odsouzeno nebo internováno bylo 35 000 rolníků, 15 000 řemeslníků a maloobchodníků. 186 000 osob skončilo v táborech nucených prací a 118 000 osob v pomocných technických praporech. Ve vězeních a táborech přišlo o život téměř 16 000 osob, popraveno bylo 236 lidí. 
V poúnorových čistkách bylo 7 000 vysokoškoláků vyloučeno ze škol. Výše zmíněná historická fakta paní zastupitelka, která je povoláním učitelka, musí a je povinna je znát. Obraz komunistického režimu, který paní zastupitelka Semelová ve svém projevu vykreslila, je jak vystřižený z komunistické propagandy 50. let. Paní zastupitelka tím prokázala, že jako členka KSČM i 21 let po listopadu 1989 nadále zastává a obhajuje názory, za které by se nemusel stydět žádný komunistický ideolog nebo vysoký funkcionář v dobách nejtvrdší normalizace. 
Zastupitelstvo HMP dále vyzývá ostatní zastupitele HMP, kteří byli zvoleni na kandidátce KSČM, aby se, pokud chtějí prokázat, že jejich strana je jiná, než zločinná a zavrženíhodná organizace KSČM, od projevených názorů paní zastupitelky Semelové zřetelně a jasně distancovali. Jen tak mohou dát najevo, že chtějí být skutečně platnou součástí demokratického politického života. Děkuji. (Potlesk.)

Prim. SVOBODA: Dále je přihlášen první náměstek Březina. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolte mi, abych se vyjádřil k návrhu na zařazení bodu, které navrhuje TOP 09, zařazení bodu ohledně tunelového komplexu Blanka. Musím říci, že stále mám pocit, že se TOP 09 dobývá do naprosto otevřených dveří. Dobývala se do toho při problematice čistírny odpadních vod a dobývá se i nyní. Protože právě toto vedení města, tato Rada celou záležitost zveřejnila a nadále hodlá analyzovat. 
Proto bych rád v tuto chvíli zastupitelstvo seznámil s opatřeními, které jsme na úrovni vedení města okamžitě přijali. 
Za prvé odbor městského investora vypracuje detailní analýzu položek, zapříčiňujících nárůst finančního plnění, které projedná Rada HMP na svém zasedání 1. března 2011, a následně budeme informovat veřejnost. Po tomto jednání budeme také provádět revizi jednotlivých položek s dotčenými subjekty, což odhadem bude trvat 1 měsíc, a následně projednáme tuto revizi se všemi zhotoviteli této stavby. 
Co je ovšem ještě důležitější, že jsme zavedli úplně nový systém informování samosprávy. Byl bych rád, kdyby mě právě klub TOP 09 vnímal, protože to je právě tam, kde hovořím o otevřených dveřích. Za prvé jedenkrát měsíčně obdrží soupis faktur a plnění za tunelový komplex Blanka náměstek pro dopravu a radní pro infrastrukturu. Jedenkrát za dva měsíce provedeme tzv. superkontrolní den této stavby za přítomnosti zástupců Rady HMP, jedenkrát za čtvrtletí bude zpráva na zasedání Rady HMP, jedenkrát za půl roku, a to na červnovém a prosincovém zasedání Zastupitelstva, bude detailní zpráva pro Zastupitelstvo hlavního města Prahy, a před tím tato zpráva bude projednána ve výborech dopravy, v kontrolním výboru a finančním výboru. 
Další záležitostí naprosté otevřenosti je to, že od 14. února máte možnost vidět základní smlouvu na webových stránkách Magistrátu a v tuto chvíli se skenuje celá dokumentace k této záležitosti, tj. 4 000 stran smlouvy a dodatků, což věříme při rychlosti skenování, že příští týden si budete moci prolistovat na stránkách Magistrátu. 
Proto v tuto chvíli nevidím jakýkoli důvod pro zařazení tohoto bodu, zvlášť když jsem si přečetl návrh usnesení, které předkládá TOP 09. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Další přihlášený je kolega Urban.

P. URBAN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych poprosil o zařazení jednoho bodu, o kterém jsme diskutovali již na minulém Zastupitelstvu, kde na základě vyjádření předsedy výboru v současné době nazývaného pro územní plán pana JUDr. Ludvíka jsme se tímto měli zabývat na včerejším mimořádném výboru, ale i z důvodu programu a trošku bouřlivějšímu průběhu na toto bylo zapomenuto. 
Za klub TOP 09 jsme navrhovali na základě za prvé historické kontinuity, a tento klub byl nazýván i na základě činnosti, kterou vytváří a provádí, přejmenovat Výbor pro územní plán na Výbor pro územní rozvoj města, tak jak vždy historicky zde probíhalo. 
Rád bych tento bod navrhl jakožto bod 19/3. Již v předchozím bodě 19/2 je navrženo změnit název Výboru pro kulturu ZHMP na Výbor pro kulturu a památkovou péči ZHMP, takže následně přejmenovat i Výbor pro územní plán ZHMP na Výbor pro územní rozvoj města ZHMP. Děkuji.

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolegyně Semelová je další v pořadí. 

P. SEMELOVÁ: Děkuji. Chtěla bych jen upozornit, že projednáváme program, návrh pořadu této schůze. Jinak bych chtěla reagovat na prohlášení klubu TOP 09. Byla to podle mého názoru ukázka jejich demokracie, protože nechtějí slyšet pravdu a fakta a chtějí umlčet názory jiných, které se jim nelíbí. 
Vyzývat můžete, já jsem zodpovědná svým voličům. Žádný zákon ani Ústavu jsem neporušila a myslím si, že se můžete s mým vystoupením seznámit, abyste viděli, co tam skutečně je. 
Jinak na pořadu dnešního jednání Zastupitelstva HMP si myslím, že jsou velice důležité body, mezi něž patří především návrh rozpočtu na rok 2011 a těm bychom se měli věnovat. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolegyně Chudomelová.

P. CHUDOMELOVÁ: Dobrý den, dámy a pánové, chtěla bych poděkovat panu náměstkovi Březinovi za jeho předchozí slova, ale chci se zeptat, proč jsme to třeba nedostali písemně, když víte, že se vlamujeme do otevřených dveří, a vy jste to četl, tzn. že to máte připravené. Možná bychom si tady ušetřili čas, nemuseli jsme se ptát. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolega Hudeček.

P. HUDEČEK: Děkuji. Chtěl jsem říci v podstatě to samé. Vzhledem k tomu, že to zaznělo, je zbytečné to opakovat. Chtěl bych k tomu dodat jednu věc. Vzhledem k tomu, že jsem z vašeho vystoupení, pane náměstku, pochopil, že bod zase nebude schválen, stejně jako u bodu Ústřední čistírna odpadních vod, mj. i proto, že jste nám přečetl to, co jsme možná chtěli vědět, tak k tomu ale mám jednu poznámku a musím ji říci teď, protože pak už bych se k tomu nedostal. 
Myslím si, že byste informace měli, jak píšete, zpráva Radě jednou za dva měsíce, jednou za čtvrt roku, jednou za půl roku na výboru atd. Jsem přesvědčen, že byste to každý měsíc měli dávat veřejnosti. Děkuji.  

Prim. SVOBODA: Kolega Hána.

P. HÁNA: Dámy a pánové, samozřejmě jsem požádal dopisem pana prvního náměstka Březinu, aby dal souhrnnou zprávu o problematice výstavby komplexu Blanka na jednání výboru pro dopravu. Samozřejmě že jednání výboru pro dopravu je veřejné. Zápis a usnesení se zveřejňují na webových stránkách, tzn. i kdyby Rada nepřijala žádný jiný způsob zveřejňování, tak tímto způsobem veškeré informace veřejnost k dispozici mít bude.¨

Prim. SVOBODA: Děkuji. Dále jsem přihlášen já. 

Nám. BŘEZINA: Prosím, pane primátore. 

Prim. SVOBODA: Já bych chtěl jen konstatovat, že problematiku navýšení ceny tunelu Blanka otevřela tato Rada, že jsme všechna fakta okamžitě zveřejnili, jak jsme se je dozvěděli. Byla k tomu uspořádána samostatná tisková konference. Všechna fakta, která tady zazněla z úst náměstka Březiny, tisku sdělili, tisk to také poměrně rozsáhle publikoval. 
Chtěl bych jen konstatovat, že to, co jsme deklarovali ve svých volebních programech a v koaliční smlouvě, je dodržování faktu, že tato Rada, tato koalice je maximálně otevřená. V okamžiku, kdy vznikne nějaký problém, větší, menší, nebo veliký, jako je tento, tak jdeme s touto informací ven. Jdeme s ní ven ještě v tom okamžiku, kdy potřebujeme celou řadu fakt analyzovat, abychom z toho mohli dělat nějaké závěry. 
Velmi bych uvítal, kdyby opozice byla více konstruktivní. Tato laciná populistická gesta k ničemu nepřispívají. Samozřejmě, že to všechno víte, co říkám, ale je dobré to tady říci. A já bych chtěl, aby tato Rada a toto Zastupitelstvo skutečně bylo dělné, abychom se snažili posunout se dál a neztráceli tady čas povídáním a mlácením prázdné slámy, když ta fakta ještě nejsou na stole, mohu vám já osobně garantovat za celou Radu, že v okamžiku, kdy ta fakta budou známa, budou tady předložena. A to je podle mě konstruktivní jednání a v té fázi se konstruktivní opozice má chopit svého slova a diskutovat. Ne v okamžiku, kdy je to na úrovni „on the“ - „povídá se“. Kolega Březina. 

Nám. BŘEZINA: Jen jsem chtěl předat řízení.

Prim. SVOBODA: Bylo mi vráceno řízení. Nevidím žádného přihlášeného. Uzavírám tedy rozpravu. Na základě části IV. č. 6 Jednacího řádu Zastupitelstva HMP budeme hlasovat. Nejprve o jednotlivých návrzích na vypuštění či doplnění jednotlivých bodů návrhu programu, které zde zazněly a poté o návrhu programu jako celku. 
Prosím předsedu návrhového výboru pana Mgr. Mlejnského, aby nás provedl hlasováním o programu. 

P. MLEJNSKÝ: Vážený pane primátore, návrhový výbor zaznamenal pouze jeden jediný návrh na zařazení nového bodu programu, a sice návrh, který přednesl pan Hudeček, nicméně nezaznamenal, kam pan Hudeček chce tento bod zařadit a jak tento bod bude znít. Tímto vyzývám pana Hudečka. Nicméně bych chtěl panu Hudečkovi připomenout, co zde říkáme už poněkolikáté, že všechny návrhy, pane Hudečku, je potřeba dávat návrhovému výboru v písemné formě. Ani tentokrát se tak nestalo. 

P. HUDEČEK. Nikoliv. Stalo se tak a připomínám ještě návrh na zařazení bodu programu Z- 066, výzva k rezignaci paní poslankyně, členky Zastupitelstva. Mám tady dva návrhy včetně usnesení. Tzn. chyba není na mé straně. 

P. MLEJNSKÝ: Pane Hudečku, možná jste nezaznamenal, že návrhový výbor a jeho předseda sedí tady, zvedám ruce, to jsem já. Od vás jsem toto nedostal. Nevím, kam jste to dával, návrhový výbor od vás nic nedostal. Teď jsem dostal návrhy od právního odboru, a teď mi přichází dva tisky. Teď. 
Podle toho, co mám před sebou, vážený pane primátore, jsou 3 návrhy. Jeden návrh přednesl pan Hudeček, a sice zařadit bod Nárůst nákladů na stavbu tunelu Blanka, vysvětlení, další postup, návrh řešení a vyvození odpovědnosti. S tím že není konstatováno, kam pan Hudeček chce tento bod zařadit v rámci navrženého programu, tak jak ho navrhovala Rada. 
Dále byl návrh paní Vorlíčkové, která požaduje zařadit bod Výzva paní Semelové k odstoupení z funkce člena Zastupitelstva HMP a poslance Parlamentu ČR. 
Třetí návrh, pan Urban navrhuje přejmenovat Výbor pro územní plán na Výbor pro územní rozvoj, rozvoj města. Ani v tomto bodě, ani v bodě paní Vorlíčkové není navrženo, kam tyto body chtějí zařadit. Pan Urban jako bod 19/3. 
Ptám se pana Hudečka a paní Vorlíčkové, kam chtějí zařadit své návrhy, tak abychom o tomto mohli hlasovat. Pane Hudečku, kam máte zájem zařadit váš bod ohledně problematiky tunelu Skanska? 

P. HUDEČEK: Jmenuje se to tunel Blanka, Skanska je stavební firma a nestaví v tunelu Blanka. Nicméně prosím na počátek tento bod a rovnou shrnu i návrh bodu paní Vorlíčkové, nikoli pana Vorlíčka, jako bod č. 19/3 nebo nejlépe bod 20, ať je poslední po návrhu na změnu Výboru pro kulturu atd. 20, děkuji. 

P. MLEJNSKÝ: Možná ještě jednou to zkusíme. Bod Blanka, pane Hudečku, chcete zařadit kam? 

P. HUDEČEK: Bod Blanka navrhuji zařadit na počátek jednání, tedy jako první bod. Bod, který předkládala paní Ing. Vorlíčková, navrhuji zařadit jako bod č.20, tedy poslední bod. 

P. MLEJNSKÝ: Pro příště, zařadit bod znamená číslo bodu, které navrhujete, tzn. bod č. 1 chcete, aby byl bod Blanka a problematika všeho kolem. Je to tak? (Ano.) Dobře.
Vážený pane primátore, budeme hlasovat o návrzích, jak byly předloženy, v opačném pořadí, tzn. nejdříve budeme hlasovat o návrhu pana Urbana, zařadit bod přejmenování výboru jako bod 19/3, dále budeme hlasovat o návrhu paní Vorlíčkové zařadit bod. č. 20 ohledně problematiky vystoupení paní Semelové. A jako poslední budeme hlasovat návrh pana Hudečka, zařadit problematiku tunelu Blanka jako bod č. 1 dnešního programu jednání. Poprosím. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o návrhu pana Urbana, zařadit bod přejmenování Výboru pro územní plán na Výbor pro územní rozvoj města, a sice jako bod 19/3. Tak jak to zaznělo, dávám hlasovat. 
Kdo je pro zařazení tohoto bodu? Pro 33, proti 0, zdrželo se 27, bod byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Dále dejte, pane primátore, prosím, hlasovat o návrhu paní Vorlíčkové, zařadit jako bod č. 20 návrh usnesení, resp. bod Výzva paní Semelové k odstoupení z funkce poslance Parlamentu ČR a z funkce zastupitele Zastupitelstva HMP. 

Prim. SVOBODA: Jak tento text nyní zazněl, dávám o něm hlasovat. 
Pro 37, proti 7, zdrželo se 17, návrh byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Nyní dejte, pane primátore, prosím, hlasovat o návrhu pana Hudečka, zařadit jako bod č. 1 bod Problematika tunelu Blanka, vysvětlení dalšího postupu, návrh řešení, vyvození odpovědnosti, tak jak pan Hudeček několikrát uvedl. 

Prim. SVOBODA: Ve smyslu textu, který byl teď přednesen, dávám o tomto bodu hlasovat. 
Pro 29, proti 17, zdrželo se 16, návrh nebyl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Nyní, pane primátore, budeme hlasovat o návrhu programu jako celku, s tím že jsme odhlasovali zařazení bodu č. 19/3 a bodu č. 20 k původnímu návrhu, tak jak ho předložila Rada HMP. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o programu jako celku ve smyslu přijatých doplnění. 
Pro 53, proti 0, zdrželo se 9, návrh programu byl přijat. Děkuji. 

Dámy a pánové, přistoupíme nyní k projednání bodů podle schváleného programu jednání. Prvním bodem dnešního jednání je 
Tisk č. Z – 007 
            Návrh rozpočtu hlavního města Prahy na rok 2011, dotačních vztahů k městským    
            částem hlavního města Prahy na rok 2011 a rozpočtového výhledu do roku 2016
Prosím pana prvního náměstka Březinu, aby se ujal řízení zasedání. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dobré dopoledne, dámy a pánové, i ode mne. V tuto chvíli otevírám bod Rozpočet hlavního města Prahy na rok 2011 a žádám pana primátora o úvodní slovo. 

Prim. SVOBODA: Vážené kolegyně, vážení kolegové, vážení hosté, dovoluji si vám předložit materiál, který budu pro jednoduchost a srozumitelnost nazývat Návrhem rozpočtu města na rok 2011. 
Všichni víme, že ve skutečnosti se jedná o jeden, sice objemově nejvýznamnější, z 58 rozpočtů, které ve svém souhrnu tvoří rozpočet hlavního města Prahy jako celku. 
Dále navrhuji, aby se následující tisk Z 031, ve kterém se navrhuje způsob splacení emise obligací z rok 2001 ve výši 5 miliard projednával současně s návrhem rozpočtu, neboť spolu úzce souvisí. 
Dnes se tedy budeme věnovat rozpočtu tzv. vlastního hlavního města Prahy na rok 2011 a v něm obsaženém vztahu k oněm zmíněným zbylým 57 rozpočtům, rozpočtům městských částí. Pro vaši lepší orientaci jsem nechal zpracovat stručný přehled, který vám byl dnes rozdán a který obsahuje základní rozpočtová data, včetně časových řad pro možnost porovnání. 
Návrh rozpočtu na rok 2011 je pevně navázán na tímto zastupitelstvem schválené rozpočtové provizorium. Pro úplnost dodávám, že toto rozpočtové provizorium bylo schváleno těsně před půlnocí na prvém jednání tohoto slovutného sboru dne 1. 12. 2010. Vzhledem k tomu, že od tohoto data uběhlo 2,5 měsíce, předpokládám, že jste se se základními principy městského rozpočtu stačili dostatečně seznámit. 
Proto bych se ve svém úvodním slovu chtěl věnovat především tomu, co se v předloženém návrhu oproti schválenému rozpočtovému provizoriu změnilo. 

Nejprve k příjmové stránce rozpočtu. Zde došlo k dosti zásadním úpravám oproti schválenému provizoriu. Byly zaktualizovány odhady daňových příjmů dle vývoje jejich plnění do konce roku 2010. Byly zapojeny další vlastní zdroje města v oblasti výnosů ze zdaňované činnosti, úspor z minulých let a část předkládaného přebytku hospodaření za rok 2010. 
Nejvýznamnější příjmovou položkou, je zapojení výnosů z nové, čtvrté emise obligací ve výši 5 miliard korun, účelově vázaných ve výdajové části rozpočtu na splátku emise obligací z roku 2001 ve stejném objemu. 
Celkový objem finančních zdrojů návrhu rozpočtu po všech úpravách dosáhl výše necelých 52,2 miliard korun. 
Nyní se budu věnovat výdajové stránce rozpočtu. Běžné výdaje, schválené v rámci rozpočtového provizoria na rok 2011, byly podrobeny analýze s cílem nalezení úspor, byl přijat princip uplatnění 5% úspory ve všech rozpočtových kapitolách, vyjma některých skupin výdajů, kde vzhledem k jejich charakteru či smluvnímu zajištění nebylo možné úsporu uplatnit. Odpadové hospodářství, veřejné osvětlení, financování veřejné dopravy, tato úspora dosáhla v celkovém součtu výše 735 milionů korun, což považuji za velký úspěch. Takto uspořené finanční prostředky byly použity na posílení výdajů kapitálových a rozpočtové rezervy. 
Došlo také k jedné zásadní metodické změně v konstrukci běžných výdajů kapitoly 03 doprava, kam se přesunula část výdajů, v minulých letech hrazených jako investiční. Jedná se o změnu financování obnovy vozového parku, která musí být realizována prostřednictvím uzavřeného desetiletého smluvního vztahu mezi HMP a Dopravním podnikem HMP na základě platné směrnice Evropské unie. Tato metodická změna způsobila, že ač jsem hovořil o nalezení úspor v oblasti běžných výdajů oproti roku 2010, návrh běžných výdajů na rok 2011 meziročně vzrostl o 2,9 mld. korun, především kvůli této změně metodiky a přepočtu, vycházejícího z v minulém roce uzavřené smlouvy. 
Kapitálové výdaje nebyly v rámci rozpočtového provizoria nijak členěny a byla jim věnována největší pozornost v rámci řady pracovních jednání. Byl zvolen následující postup při rozdělení celkového disponibilního objemu finančních prostředků ke krytí investic. 
Dohoda na způsobu financování strategických investičních akcí, určení dalších priorit ve všech rozpočtových kapitolách, stanovení limitu kapitálových výdajů pro všechny rozpočtové kapitoly a rozpad limitů na konkrétní investiční akce doporučené a odůvodněné jednotlivými rozpočtovými správci. 
Pokud shrnu oblast výdajů, mohu říci, že návrh rozpočtu na rok 2011 obsahuje celkové výdaje ve výši 46,4 miliard korun, z toho tvoří běžné výdaje 75,7 %, 35,1 miliard, a výdaje kapitálové 24,3 %, 11,3 miliardy korun. Jejich rozpad do jednotlivých rozpočtových kapitol je uveden a odůvodněn v předloženém materiálu. 
Musím se zmínit také o tom, že uplatněná 5% úspora v oblasti běžných výdajů byla použita i v novém návrhu dotačních vztahů k městským částem na rok 2011. Jsem si vědom toho, že toto krácení bude vnímáno ze strany starostů městských částí spíše negativně. Domnívám se však, že není možné hledat úspory jen ve výdajích centrálního rozpočtu. Navíc bylo krácení provedeno tak, aby byl dodržen minimální dotační vztah na obyvatele ve výši 2400 korun. Proti roku 2010 pak ve skutečnosti představuje krácení snížení celkově o 0,87 % proti původnímu návrhu o 2,89 %. 
Jsem si vědom toho, že současný vzorec, podle kterého se dotační vztahy počítají, způsobuje, že některá městská část byla postižena více, některá méně. Proto chci slíbit, že se v tomto roce chci problematice dotačních vztahů velmi vážně věnovat, a pokusit se nalézt nový, na současnou situaci lépe reagující model. Budu samozřejmě rád, pokud mi v tomto budou zejména starostové městských částí nápomocni. 

Závěrem svého úvodního slova bych chtěl znovu upozornit na problematiku, kterou jsem již zmínil. Nejpozději 15. 5. 2011 musí město splatit emisi obligace, realizovanou v roce 2001, ve výši 5 miliard korun. Rada hlavního města Prahy navrhuje, a v souvisejícím tisku Z 031 předkládá Zastupitelstvu ke schválení návrh, zajistit splacení této emise emisí novou ve stejné výši. Ke splacení prostřednictvím vlastních prostředků nemá město dostatek finančních zdrojů bez naprosto zásadního omezení výdajů města. 
Proto se nám způsob tzv. přefinancování zdá v současné ekonomické situace nejvýhodnější. Nedojde ke zvýšení zadlužení města, naopak se vzhledem k nízkým úrokovým sazbám vylepší roční dluhová sazba. 
Stručnou informaci o současné výši zadlužení jste obdrželi v tabulkových přehledech, tuto informaci bych doplnil jen tím, že se po aktuálním splacení 5 miliard korun v květnu tohoto roku ještě jedná o jednorázově splatnou emisi ve výši 170 miliard EUR v roce 2013, a dále jde o několik dlouhodobých úvěrů od Evropské investiční banky, které se splácejí postupně ročními splátkami. 
Návrh městské rady doporučuje, aby vzhledem k administrativně technickým možnostem byl dluh ve výši 5 miliard korun přefinancován novou emisí ve stejném objemu s dobou splatnosti 10 let, realizovanou v korunách na tuzemském trhu. V současné době probíhá poptávkové řízení na manažera emise, o jehož výsledku budete samozřejmě informováni. 
Ještě bych chtěl doplnit, že návrh rozpočtu na rok 2011 byl řádně zveřejněn na úřední desce, současně i na webových stránkách města 15 dní před jeho dnešním projednáváním. 
Dovoluji si vás tedy požádat, abyste svým hlasováním oba mnou předkládané návrhy podpořili. Moji kolegové z městské rady a především spoluautoři obou tisků jsou samozřejmě připraveni jako správci či spolusprávci jednotlivých rozpočtových kapitol reagovat na vaše dotazy. Děkuji vám za vaši pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, pane primátore, za úvodní slovo k tiskům, týkajícím se rozpočtu HMP a úhrady třetí emise obligací v objemu 5 miliard a přefinancování. K tomuto v souladu s tím, jak bylo avizováno, otevíráme společnou rozpravu. V souladu s čl. 9 Jednacího řádu Zastupitelstva HMP, po úvodním slově předkladatele budou vystupovat občané hlavního města Prahy. Podotýkám, že podle Jednacího řádu budou vystupovat v délce 3 minut. V tuto chvíli prosím, aby se k řečništi dostavil pan Ondřej Bojar, připraví se pan Aleš Moravec. 

P. BOJAR: Vážený pane primátore, vážené Zastupitelstvo, další přítomní, děkuji za udělení slova. Chtěl jsem se zeptat, jestli je prezentace k dispozici. Případně budu hovořit bez prezentace. Jmenuji se Ondřej Bojar, jsem předsedou Sdružení pro podporu zeleně a ovzduší v Praze 6. Zabýváme se zejména oblastí u křižovatky Malovanka. 
V důsledku stavby tunelu Blanka je, jak už vidíte na přiložené mapce, trasa obou pražských okruhů vedena tzv. objízdnou trasou Myslbekovou ulicí, Bělohorskou a ulicí Pod Královkou. My jsme v té oblasti docela zatíženi znečištěním ovzduší a dalšími neblahými vlivy dopravy, a tak jsme dokonce zřídili vlastní měřicí bod. Jestli mohu poprosit o další obrázek, tam jsou výsledky našich měření znečištění oxidem dusičitým. Zákonné limity jsou přesahovány, a to dokonce až dvojnásobně. 
Pokud oblast neznáte, zde jsou fotografie některých vozidel stavby, jak v té oblasti u Pražského hradu a Strahovského kláštera působí. 

Jak to souvisí s rozpočtem. Rozpočet Magistrátu počítá s náklady na Blanku ve výši 4,7 miliardy ročně, to je kráceno proti původnímu návrhu zhruba na polovic. Tzn. že i objízdná trasa, která by se dala odstranit za zhruba 1,1 miliardy, jak máte uvedeno nahoře, bude letos dostávat necelou polovinu těch peněz. Přitom stavitel je schopen realizovat dokončení objízdné trasy, odstranění objízdné trasy v původním harmonogramu. Pokud bude peněz dostatek. 
Pro srovnání rozsahu problémů, celková cena Blanky byla čerstvými informacemi navýšena o 39 %. Letos pro odstranění objízdné trasy, kde jsou dvojnásobně překračovány zákonné limity znečištění ovzduší, stačí přealokovat 11 % letošního rozpočtu. Naše sdružení tedy důrazně žádá o úpravu rozpočtu a zpoždění těch částí Blanky, které neohrožují zdraví obyvatel. 
Za prvé bych rád poděkoval různým členům zastupitelstva, zejména Ing. Březinovi a panu Dolínkovi, že nás podporují. Díky. Nicméně k žádné realokaci prostředků zatím nedošlo. Argumenty, které jsem zaslechl proti, mně připadají obecné, že stavba musí pokračovat rovnoměrně nebo je nutno investovat rovnoměrně napříč městskými částmi. Mluvím samozřejmě o investici do tunelu Blanka, nikoli o celkovém rozdělení financí. 
V zákulisí jsem se nicméně dozvěděl, že odbor městského investora je samozřejmě schopen vyrovnat se s jakýmkoli rozdělením financí. Takže záleží na vašem hlasování, jestli odstraníte objízdnou trasu Myslbekovou již teď nebo ji prodloužíte zhruba o rok. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Druhým do rozpravy je přihlášen pan Aleš Moravec, připraví se paní Alena Rybníčková.

P. MORAVEC: Děkuji pane primátorovi za slovo. Také vítám naše občany. Měl bych takovou prosbu, ať mi neměří čas, protože vy jste mě zaskočil s obligacemi, že jste mi to dal do jednoho bodu. Na každý mám tři minuty. 

Nám. BŘEZINA: Pane Moravče, nepoběží vám chvilku čas, vzhledem k tomu, že je sloučená rozprava, máte tři minuty k rozpočtu a tři minuty k obligacím. 

P. MORAVEC: Děkuji mnohokrát. K rozpočtu a k budoucím rozpočtům. Pan Lohynský dostal od Rady nařízeno, že by měl připravit právní zakázky, a to právní zakázku na smlouvy o zrušení smluv mezi PVS a PVK. Dotaz, jestli bychom tyto právní rozbory mohli obdržet a kolik činí jejich cena a kde bychom se s nimi mohli seznámit, případně je dostat.
Druhá otázka. Námi milovaný pan primátor Bém si nechal udělat právní rozbory o prodloužení smlouvy s Veolií, a.s. a dalších 15 let zdarma. Tím byl porušen privatizační projekt Vlády ČR, který byl jen na 15 let, a ne na 30. Kde je možno tyto právní rozbory primátora pana dr. Béma shlédnout, prostudovat, případně si udělat kopii? Dovolujeme si požádat o odpověď do 14 dnů a je do 1 měsíce, když už jsou uloženy na Magistrátu.
A k rozpočtu další otázka, resp. žádost. Děkujeme panu primátorovi a celému Zastupitelstvu, že zdemokratizovalo možnost občanů hovořit bez souhlasu zastupitelů k jednotlivým bodům programu. Dovolíme si však upozornit a požádat o změnu. Před zákonem v demokracii jsou si občané a poslanci rovni i s prezidentem. V zákoně o Praze, ale i o obcích, § 7g, stanoví zákonodárce, že občan má právo se vyjadřovat k rozpočtu a závěrečnému účtu. Zákon tedy stanoví pro občana i pro zastupitele stejná práva, pokud jde o vyjádření k rozpočtu. My občané proto žádáme, aby v Jednacím řádu Zastupitelstva došlo ke změně, a to v čl. 9.2. ve znění: Občan má právo se vyjadřovat k rozpočtu a závěrečnému účtu hlavního města Prahy stejnou dobu, jako zastupitel hlavního města Prahy. Tím budou jak občané, tak i zastupitelé na stejné úrovni a občané tady nebudou jako pariové. Za to bych mockrát děkoval. (Potlesk.)
Můžu teď k obligacím?  Děkuji. Chtěl bych panu Hulinskému, ale toho nechám být. Obligace. Blahé paměti pana primátora Koukala, se kterým jsme měli mnoho sporů, ten se choval jako gentleman a dluhy netrpěl. Jen co se chytráci koaliční, ODS a ČSSD v čele s panem architektem Kaslem zmocnili moc, vyštvali hned pana Koukala a začaly dluhy. Začalo tzv. Paroubkovo perpetum mobile, které tak často hlásá, a to, musíme si půjčovat, ano, půjčky, splácení, zase půjčovat. Dělá to Vídeň, Frankfurt i Berlín. Proč ne my? Geniové bankovnictví vědí, že lepší je půjčit 10 miliard movitému zákazníkovi s majetkem, než to samé půjčit 100 000 po 100 000 lidu chudých. Jak mysleli, činili. Proto teď má Praha cca 25 miliard dluhů, splatných do roku 2035. Každým rokem úroky cca 600 milionů a za skončení dluhu 1,6 miliardy roční splátky. Celkem úroky 16 miliard. Perpetum, jak vidno, teď s novou obligací pokračuje a bankéři slaví. 

To však nás tolik nemrzí. Ale to, že půjčky jaksi mizí ve Švýcarsku. papá Mobutu a papá Čombek (?) si do Švýcar také posílali své těžce vydělané miliardy. A teď se dočteme, že papá Janoušek, největší to přítel našeho milovaného pana primátora, si poslal do Švýcar 2,2 miliardy. Domníváme se, že právě tyto finance měly být prostavěny v tunelu Blanka nebo v metru, a ne se nám schovávat ve Švýcarsku. Zdražení Blanky o 10 miliard je snad důsledkem těchto převodů? 
Nového pana primátora z toho vůbec neviníme. Ze zdražení jej však obviňuje námi milovaný pan MUDr. Bém. Dovolili bychom si ho požádat, když už chce dělat novou politiku, aby těmto výletům peněz zamezil, za což mu budeme děkovat, všichni občané, i naše vnoučátka. 
To, co říkal pan Březina, první náměstek, že se to bude projednávat, řešit, prověřil, jak je možné, že se zakázky, tak peníze, zakázky byly špatně dělány, že peníze tak mizely. Kdyby byl tak laskav a také to trestně stíhal. Za což mu mnohokrát děkujeme a děkujeme za písemnou zprávu, jak se nám to daří. Děkuji mnohokrát za pozornost a přeji vám mnoho hezkého jednání dneska. Na shledanou. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu Aleši Moravcovi i za to, že respektoval přesně lhůtu pro vystoupení. Podotýkám, že v následné rozpravě by měli členové Rady reagovat na podněty občanů v rámci své působnosti. Pane Moravče, nebudeme rušit, vykřikovat atd., sám jste nabádal ke slušnému chování, tak i vás nabádám k tomu. Poprosím další přihlášenou, paní Alenu Rybníčkovou, připraví se Pavel Horálek, starosta Prahy 4.

P. RYBNÍČKOVÁ: Mé jméno je Alena Rybníčková. Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, vážení občané. Vyjadřuji se k bodu Rozpočet hlavního města Prahy z následujícího důvodu. V uveřejněných materiálech o rozpočtu se mi podařilo najít velmi málo o miliardovém financování úpravy Ústřední čistírny odpadních vod. Našla jsem pouze tuto větu: „Odložena je realizace celkové přestavby a rozšíření ústřední čistírny odpadních vod na Císařském ostrově.“ Další informace jsem hledala v zápisech z Výboru pro infrastrukturu a životní prostřední. Avšak výbory se buď nesešly, nebo čističku neřešily, nebo z nich ještě není zápis. Další informace jsem hledala v zápisech z jednání Rady. Opět nic. 
A to přesto, že pan primátor na lednovém zasedání zastupitelstva uvedl, že problém čističky bude na Radě projednáván, „na jednom z nejbližších zasedání“. Stejně tak jsem byla přítomna výroku pana primátora 18. 1. na veřejné debatě o korupci na pražském Magistrátu v kině Světozor. Na otázku Jana Urbana a Martina Veselovského, „Připustíte na jednání Zastupitelstva 20. 1. debatu o čističce odpadních vod?“ pan primátor odpověděl. „Bude to samostatný bod jednání.“ Při hlasování o schválení tohoto bodu programu jste, pane primátore, hlasoval proti.
Dále k bodu programu rozpočet uvádím: Spravujete spoustu peněz. Protože v tom, co říkáte, a v tom, co děláte, je rozpor, nemáte ke spravování této obrovské sumy mou důvěru. 
Otázky na pana primátora, na které žádám písemnou odpověď: Na základě kterých faktů jste během jednoho dne, tedy 19. 1., změnil tak dramaticky názor na projednávání čističky dne 20. 1.? Jaké jsou pravděpodobné možnosti, kterými přijít k potřebným odhadovaným 20 miliardám? Platí stále informace, uvedená v zápisu z Výboru pro infrastrukturu ze dne 14. 9. 2009, kde v případě, že hlavní město Praha neobdrží dotaci 6 miliard Kč od Evropské unie, Pražanům hrozí kvůli opravě čističky zdražení vody o 30 – 46 %? Jestliže ano, kdy a jakým způsobem budete Pražany o této změně zřetelně informovat? 
Poslední otázka. Jak a kdy se mohu dostat k právním analýzám, které se zabývají tenderem, zadaným na výše tolikrát zmiňovanou opravu. Děkuji. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji paní Aleně Rybníčkové, dále je do rozpravy přihlášen Pavel Horálek, starosta městské části Praha 4. Připraví se paní Kristýna Opletalová. 

P. HORÁLEK: Vážený pane primátore, vážená Rado, vážení členové zastupitelstva, vážení hosté, nevystupuji zde jako občan Prahy, ale jako starosta městské části Prahy 4, kdy musím konstatovat, že jsme samozřejmě nespokojeni na Praze 4 s rozvrhem dotačních vztahů. Na druhou stranu pokles, který je v kumulovaném součtu o 34 milionů korun, Praha 4 nese z 30 %. Proto říkám, že jsme nespokojeni, na druhou stranu pan primátor ve svém úvodním slovu slíbil, že v průběhu roku se tyto dotační vztahy ještě upraví, takže odcházím spokojený, abych nebyl jen negativní, tak se dobrovolně hlásím do té pracovní skupiny, která klíč k dotačním vztahům bude předělávat. 
Zároveň ještě využiji své tři minuty k tomu, abych poprosil pana prvního náměstka Březinu, aby mi potvrdil, že projektové práce na Spořilovské na protihlukové opatření budou v tomto roce zadány a nejlépe zrealizovány ve stavebním řízení. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu starostovi Horálkovi. Dále je přihlášena Kristýna Opletalová, připraví se Jakub Stránský. 

P. OPLETALOVÁ: Dobrý den, vážení zastupitelé, chtěla bych vás pozdravit. Jmenuji se Kristýna Opletalová. Jsem studentka a možná jste si všimli, že občas ve volném čase chodím sem, abych se tady pobavila. Co se týká rozpočtu, řeknu něco, co už nastínil pan zastupitel Hudeček, ale chtěla bych to tady zopakovat ještě také jako zástupce veřejnosti. Myslím si, že občané skutečně nebyli informováni dopředu o tom, že tunelový komplex Blanka, se kterým se možná jako Alenka dostaneme do říše divů, se prodraží o 10 miliard korun. 
Chtěla bych se zeptat zastupitelů, zvláště těch, kteří tady působili již v minulém funkčním období, co tady tedy celou dobu dělali, když o takovéto důležité změně nevěděli a neinformovali nás o ní.  
Dále bych se chtěla zeptat, proč tady v ČR nefunguje něco podobného, co funguje ve Spojených státech, a sice, že lidé, kteří se rozhodnou vykonávat funkci starosty např., zveřejňují již dopředu své majetkové poměry, a také stavy svých účtů. Zveřejňují je před nástupem do funkce, a také po tom, co přestanou tuto funkci vykonávat. To proto, aby bylo jasné, že jaksi nic neukradli. A tady něco takového nefunguje. Nevím, proč třeba členové Rady hlavního města Prahy, jejíž jednání je neveřejné, nám nezveřejnili své majetkové poměry.
A ještě bych chtěla říci jednu věc. Pan zastupitel Hulinský mi tady minule na chodbě řekl něco o svých příjmech a o svých majetkových poměrech a odkázal mě na své webové stránky www.hulinsky.cz. Na tyto stránky jsem se dívala, hned jak jsem přišla domů, a nic jsem tam nenašla, kromě jeho fotek, životopisu atd. Tak bych chtěla pana zastupitele Hulinského požádat o písemnou odpověď, kde mám tyto informace najít. Děkuji. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji, byť musím konstatovat, že část vystoupení se netýkala projednávaného bodu Rozpočet hlavního města Prahy, přesto jsem ho nechal dokončit. Dalším přihlášeným je pan Jakub Stránský, připraví se pan Karel Berka. 

P. STRÁNSKÝ: Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, dobrý den. Jmenuji se Jakub Stránský a chtěl bych mluvit za občanské sdružení Automat. Automat neznamená, že bychom byli proti autům. Naše sdružení si klade za cíl bourat jakési automatické šablony v našem myšlení, jinými slovy klást nepříjemné otázky. Taková nejslavnější nepříjemná otázka, kterou před 2,5 lety položil Michal Křivohlávek, byla: Vážený pane primátore, skutečně si myslíte, že tunel Blanka bude dostavěn za peníze, o kterých tady mluvíte? 
Dnes bych chtěl pohovořit o dnešním rozpočtu. Rozpočty sledujeme již několik let a na monitorech vidíte analýzu, kterou jsme připravili pro dnešní jednání. Analýza ukazuje, jakým způsobem jsou alokovány prostředky města do rozvoje dopravy. Vyjádřím se k nim za chvíli. 
Na začátek bych chtěl jen poukázat na to, že kapitola dopravy městského rozpočtu neustále bobtná. Ještě před 3 lety činila cca 50 % rozpočtu, dnes už zabírá skoro ¾ rozpočtu. Vypadá to, jako kdyby doprava tak trochu tunelovala náš rozpočet, a ptáme se, proč nejsou prostředky z městského rozpočtu používány také na něco jiného, než jen na dopravu. Ta struktura prostředků je dokonce taková, že na motorovou dopravu, tj. zejména na budování silničních sítí, plynou obrovské peníze a na bezmotorovou dopravu je v současném rozpočtu vyčleněno pouze asi 2 tisíciny celého rozpočtu. Chtěl bych se zeptat pana primátora, jakým způsobem chce naplnit předvolební sliby, že bude skutečně primátorem všech Pražanů, tj. i těch, kteří občas také chtějí chodit pěšky a kteří také chtějí jezdit na kole. 
My navrhujeme změnu rozpočtu, a to sice, aby na přímé akce, související s pěší nebo cyklistickou dopravou, bylo věnováno ne 2 tisíciny rozpočtu, ale jedno nebo 2 % rozpočtu, což samozřejmě stále nebude odpovídat tomu, že celá čtvrtina cest je uskutečněna bezmotorovou dopravou v Praze. 
Dále bychom chtěli vědět, pane primátore, proč neustále zadlužujete Prahu nadměrnou výstavbou kapacitních komunikací. Už dnes se hovoří o tom, že Praha se bude muset zadlužit, a že ten čistý štít, který je prezentován, bude muset být porušen právě kvůli tomu, že výstavba velkých kapacitních komunikací má tendenci se prodražovat a polyká čím dál tím větší množství peněz. 

Nám. BŘEZINA: Pane Stránský, musím vás upozornit, že v tuto chvíli vám vypršel čas. Poprosím dvě věty. 

P. STRÁNSKÝ: Požádal bych, abyste odstranili z návrhu rozpočtu zahájení prací na nových kapacitních komunikacích, tj. na Libeňské spojce, Severovýchodní části městského okruhu a na Břevnovské radiále, které v tomto rozpočtu již jsou plánovány a skýtají stejné riziko, jako je financování tunelu Blanka. 

A nakonec bychom chtěli požádat naopak o zařazení do rozpočtu, zpracování alternativních studií, které by ukázaly, zda je vůbec nutné v současném rozsahu stavět vnitřní městský okruh a zda by se nemělo spíše zklidňovat individuální automobilovou dopravu a posilovat veřejnou dopravu a zejména také železniční dopravu. 
Závěrem bych rád požádal pana primátora, se kterým se o těchto věcech budeme 1. března bavit, aby poprosil svého stranického kolegu pana Béma, aby se vyjádřil, resp. aby dostál svému závazku, že když se tunel Blanka prodraží, věnuje 50 hodin dobrovolnických prací pod koordinací občanského sdružení Automat. 
Závěrem bych rád poprosil….

Nám. BŘEZINA: To už je váš třetí závěr, pane Stránský, třikrát říkáte závěrem. 

P. STRÁNSKÝ: Úplně nakonec, pane Březino, rád bych poprosil o sdělení termínu schůzky s vámi, které se neustále nemůžeme dovolat. Díky za pozornost a přeji úspěšné jednání. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu Stránskému. Dalším do rozpravy je přihlášen pan Karel Berka, připraví se Petr Štěpánek. 

P. BERKA:  Děkuji za slovo. Vážení spoluobčané a spoluobčanky, prosil bych ještě spojit mé dva příspěvky, mám požadavek na obligace, čili 6 minut. (Ano, pane Berko, máte tak.) Děkuji vám za laskavost. 
Jmenuji se Karel Berka a vystupuji zde jako občan hlavního města Prahy a současně jako předseda občanského sdružení Občané za svá práva v Praze. Rozpočet na rok 2011, ke kterému se vyjadřuji, musí být schválen zastupiteli, kteří mají řádný mandát. Podle Ústavy ČR jste byli zvoleni podle čl. 101 odst. 1 v obecních volbách, a proto máte mandát pouze do obce Praha. Podle čl. 102 odst. 2 jste nebyli zvoleni v krajských volbách do kraje Praha, a proto nemáte žádný mandát schvalovat dnes rozpočet kraje Praha. Vzhledem k selhání státních orgánů toto zásadní porušení ústavních práv občanů vůbec řešit, osobujete si dnes právo schvalovat rozpočet, tak se k němu vyjadřuji. 
Na 13. zasedání Zastupitelstva města Prahy 24. ledna 2008 vystoupil se svou interpelací zastupitel RNDr. Witzany. Podle jeho sdělení podepsáním dodatku smlouvy s PVK na období 2013 – 2028 došlo ke ztrátě několika miliard korun v neprospěch Prahy. A zjevně i o nárok na dotaci 6 miliard korun z EU. RNDr. Witzany výslovně požádal o stanovisko tehdejší náměstkyni primátora paní Markétu Reedovou, odpovědnou za korupci v hlavním městě Praze. 
Dotaz: Předala paní Reedová požadavek na přešetření této ohromné finanční ztráty kontrolním odborům nebo příslušným státním orgánům? Prosím písemnou odpověď a kopii dokumentů. 
Na 39. zasedání Zastupitelstva města Prahy 17. června 2010 jsem upozornil na ztrátu cca 8 miliard korun v této souvislosti PVK a požádal náměstka pro potírání korupce pana ing. Milana Richtera o písemnou odpověď a o vyvození osobní odpovědnosti. Žádám představitele hlavního města Prahy, aby stejně jako u paní Reedové odpověděli, zda pan tehdejší náměstek Richter konal, podal stížnost odboru kontrolnímu, požádal státní orgány anebo nekonal. Prosím písemně toto napsat. 
Hlavní město Praha je zadluženo podle současných informací do roku 2035, čili jste o rok horší než za primátora Béma, kdy bylo zadluženo pouze do roku 2034. Dluh činí v současné době 26,4 miliardy korun, to je 26 000 korun na jednoho občana navíc ke státnímu dluhu. 
Vzhledem k tomu, že tyto skutečnosti nejsou uvedeny v rozpočtu, který schvalujete a který byl na dobu 15 dnů uveřejněn pro občany, porušili jste zákon č. 250/2000. Nejprve musíte doplnit rozpočet o dluhovou službu, tak jak to má např. město Plzeň, naprosto vzorná tabulka, a ta tam, prosím, bude. 
Vážení představitele hlavního města Prahy, skládali jste slib, že budete dodržovat zákony a Ústavu ČR. Nemůžete proto dnes hlasovat pro schválení rozpočtu, neboť tím porušujete zákon 250/2000 a hrozí vám ztráta mandátu. Požádám předsedajícího, aby mi zajistil odeslat výsledek hlasování jmenovitě a o písemnou odpověď na toto moje vystoupení. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Sděluji panu Karlu Berkovi, že jmenovité hlasování ke všem bodům zasedání zastupitelstva je k dispozici na webových stránkách www.praha-mesto.eu nebo cz. V tuto chvíli další do rozpravy je pan Petr Štěpánek, připraví se pan Josef Šafránek. 

P. ŠTĚPÁNEK: Dobrý den, jmenuji se Petr Štěpánek, byl jsem tady dvě volební období zastupitelem, takže vím, že sestavovat rozpočet není jednoduché. Nebudu si tedy brát slovo na dlouho. Já bych snad úvodem řekl, že když jsem si nasčítal více než 4,5 miliardy korun, které půjdou do městského okruhu, tak snad jenom konstatuji, že Metrostav si začíná z města dělat dojnou krávu a opravdu by bylo na čase ustavit komisi a začít tuto věc nějakým zásadním způsobem přepracovávat, abychom se v dalších úsecích nedočkali dalších překvapení. 
Teď ale k věcem, které mi dnes leží na srdci. První věcí je, že občané, postižení Severojižní magistrálou a vlastníci bytových jednotek kolem magistrály vyhráli definitivně soud a rozhodnutí nabylo právní moci. Myslím si, že nemá smysl dál bojovat ve smyslu nebudování protihlukových opatření, počítáme s tím nakonec i v protihlukovém akčním plánu. 
Z toho důvodu bych si dovolil navrhnout v položce 4535, protihluková opatření, dvě částky. Jedna by byla již na tuto zmíněnou stavbu na polykarbonátový tunel protihlukový, 185 milionů korun, a to druhé opatření, tam věřím, že mě třeba podpoří pan radní Lohynský nebo jiní zastupitelé z Prahy 4, se týká Spořilovské, mluvil o tom pan starosta, a tam obdobné opatření by podle Národní protihlukové observatoře vyšlo zhruba na částku 150 milionů korun. Takže do položky 4535, protihluková opatření, bych navrhoval navýšit na částku 335 milionů korun. 
Další oblastí, kde už byl rozpočet v minulosti větší, jsou cyklistické stezky. Teď je tam navržena udržovací částka a z toho, co se stavělo v minulých 4 letech, by si Praha zasloužila v řádce 4345 částku 120 milionů korun. 
U poslední částky bych poprosil pana Březinu, pana primátora i další, aby věnovali pozornost, ta se týká především bezpečnosti dětí a chodců, je to položka BESIP, která je 4347, a financují se z toho převážně věci ke zklidňování kolem škol, veřejných budov, kde hrozí těmto skupinám obyvatel ohrožení od motoristů. Tam bych navrhoval, aby položka 4347 byla navýšena na částku 60 milionů korun. Děkuji vám za možnost vystoupit. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu Štěpánkovi a posledním z řad občanů hlavního města Prahy je přihlášen pan Josef Šafránek, takže poté už – počkejte, nechte mě domluvit, pane Šafránku, já opravdu jen potřebuji jednu větu. Poté otevřu rozpravu zastupitelů hlavního města Prahy. 

P. ŠAFRÁNEK: Dobrý den všem přítomným. Chci něco říci k rozpočtu. Co už bylo mluveno, nebudu opakovat. Rozdělují se zde veřejné peníze a všichni, co jste tady, jste veřejnými penězi placeni. To si nikdo nechce uvědomit. Moje přání by bylo, uklízečka nebo uklízeč má 10 000. Mluvil jsem, ta měla dítě, říkala, musí mi to stačit. Já jsem říkal o těch, co mají 400 000 měsíčně. Ona říkala, já jsem se jí ptal: Umíte číst? Umíte psát? No tak prosím, tam jsou úředníci, všechno to napíší, vy to přečtete, mluvit taky umíte, řekla byste, je to dobré nebo to není špatné. Vyměnila byste to s ním za těch 400 000? Já jo, ale on asi těžko. On by si asi nechtěl umazat ruce. 
Rozpočet co je tady, 52 miliard, kdyby se jen na rok Magistrát zavřel, to by byl dluh splacený. To by se svět nezbořil, kdyby Magistrát rok nebyl, 52 miliard, krize, pan Trnka by se chvěl o koryto, co tady má. Mám od něj dopis. Píše, že dává pokuty, že je to věc odborů. Ale ať mu někdo vysvětlí, co je v Ústavě psáno, že za jeden přečin se může trestat jenom jednou. On tam píše, že je to všechno v pořádku. Já jsem byl čtyřikrát trestán. Nechali mi zbourat hospodářskou budovu za půl druhého milionu. Kdo mi to zaplatí? Anebo když po mě střílejí na mém pozemku. Ten, kdo má být někde jinde, drží pokličku nad hrncem, aby nevyplynuly věci, co byly. 

Nám. BŘEZINA:  Pane Šafránku, právě vám vypršel čas. 

P. ŠAFRÁNEK: Děkuji vám a všem se omlouvám. (Tleská.)

P. BŘEZINA:  Pan Šafránek si zatleskal a my můžeme pokračovat v našem jednání. Je rozprava zastupitelů, jsem přihlášen já, poprosím pana náměstka Noska, aby mi předal slovo v rámci Jednacího řádu. 

Nám. NOSEK: Děkuji, předávám slovo panu prvnímu náměstkovi Březinovi. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych v rámci projednávání rozpočtu hlavního města Prahy vystoupil k oblasti, která tady byla i ve vystoupeních občanů zmiňována nejčastěji. Oblast dopravy v hlavním městě Praze. Ano, je pravda, že kapitola dopravy je kapitolou s největšími výdaji v rámci rozpočtu hlavního města Prahy. Ovšem není pravda, co tady zaznělo z úst pana Stránského, že by dnes tato kapitola činila ¾ rozpočtu hlavního města Prahy. Činí 20 miliard z celkového rozpočtu, tzn., že se pohybuje někde na úrovni 42 %. 
Také je dobré, aby tady zazněla jedna základní věc. Stále se setkávám s argumentací, že rozpočet hlavního města Prahy preferuje individuální dopravu na úkor dopravy veřejné. Prosím, už to neříkejme, není to pravda. Když se kouknete do rozpočtu, zjistíte, že z 20 miliard minimálně 11,7 miliardy korun jde do oblasti veřejné dopravy. Proč říkám minimálně? Udělal jsem jen hrubý součet na téma toho, co jde opravdu cíleně stoprocentně do oblasti veřejné dopravy, a to je těch 11,7 miliardy korun, ale já si myslím, že tam patří výdaje na silnice, kudy jezdí městská hromadná doprava, kudy jezdí autobusy, takže by se to pravděpodobně mělo dělit v poměru, v jakém se používají prostředky veřejné dopravy oproti individuální a já jsem rád a svým způsobem i hrdý na to, že Praha patří na špičku v rámci Evropy, protože více než 57 % dopravy na území hlavního města Prahy je prostřednictvím veřejné dopravy. Jinými slovy, prosím, opusťme argumentaci toho, že rozpočet preferuje individuální dopravu na úkor dopravy veřejné. 

V rámci této kapitoly jsem rád, že dochází naprosto k jasnému plnění koaliční smlouvy, a to především v základních 3 bodech. Za prvé nesnižujeme rozsah veřejné dopravy v hlavním městě Praze, naopak ho zvyšujeme. Za druhé zatraktivňujeme veřejnou dopravu tím, že v polovině roku zavedeme jízdné zdarma do 15 let a od 65 let věku. 3. investujeme do obnovy vozového parku. Investujeme tím způsobem a je třeba si zaznamenat změnu metodiky sestavování rozpočtu, tzn. dotace, resp. úhrada obnovy vozového parku dnes vstupuje v rámci kompenzace do desetileté smlouvy, a je to změna oproti minulému období, že se nám z kapitálových výdajů stávají běžné, ale jsou to výdaje, které jsou určeny na obnovu vozového parku, jinými slovy na kapitálové výdaje. 
Co se týká staveb, o těch bylo již mnoho řečeno, v tuto chvíli i z důvodu, že jsem něco říkal při projednávání programu k tunelovému komplexu Blanka, že detailně se této problematice budeme věnovat na všech budoucích zasedáních, tak bych jenom chtěl konstatovat, že na strategické investice, které máme v oblasti dopravní infrastruktury, na Strahovský tunel, druhou stavbu, tj. část před částí Blanka, dáváme 580 milionů korun. Ano, zaznělo v rozpravě od pana Bojara, že to je z hlediska naprosté rychlosti stavby nedostatečné. A já se s tímto konstatováním ztotožňuji. Ale takhle bych mohl vzít jednu stavbu v Praze vedle druhé a zjistili bychom, kdybychom žili v ideálním světě, kde by neexistovalo rozpočtové omezení, tak jeden rozpočet hlavního města Prahy by pokryl požadované výdaje v oblasti dopravy na rok 2011. Ale musel by to být celý rozpočet hlavního města Prahy, nejen těch 20 miliard korun. 
Také v oblasti tunelového komplexu Blanka ve třech částech městského okruhu dáváme také částku, která je v tuto chvíli nedostatečná, a již jsme avizovali, že nebudeme schopni z pohledu finančního tunelový komplex Blanka otevřít, tak jak se předpokládalo, na konci roku 2012. V tuto chvíli na tuto stavbu dáváme 4 miliardy korun. 
Jsem rád, že také dáváme prostředky na přípravu další části městského okruhu, tj. od Pelc-Tyrolky směrem na Štěrboholskou radiálu. Musím říci, že se naprosto neztotožňuji s těmi, kteří říkají, že nemusíme dostavět městský okruh. Naopak. Jsem přesvědčen o tom, že dostavění městského okruhu povede ke zklidnění dopravy v centru hlavního města Prahy a možná v budoucnu i v kombinaci např. s městským mýtem. Ale až bude okruh dostavěn. 
Co se týká dalších dvou velmi důležitých infrastrukturních investic, jedná se o infrastrukturní investice do metra v hlavním městě Praze. Já jsem rád, že v tuto chvíli probíhá stavba metra A přesně podle harmonogramu, a ta opatření, která jsem tady avizoval na tunelový komplex Blanka, že přijmeme, tak já hodlám přijmout i na stavbu metra A, tak abychom byli schopni být naprosto v každý okamžik naprosto transparentní. S tím, že letos, když najdete tuto položku, dáváme na stavbu metra A 100 milionů korun, ale věříme, že dojde k čerpání finančních prostředků z operačního programu doprava, kde je alokováno 290 milionů EUR právě na stavbu metra A, a že budeme moci tyto prostředky čerpat, protože máme svým způsobem předfinancováno již z přelomu roku 2010 a 2011 na tuto stavbu. Jsem také rád, že velmi akcelerujeme přípravné práce v oblasti stavby metra D a dáváme velmi významné prostředky tak, aby se přípravné práce urychlily. 
Musíme také říci u metra, a já jsem si nechal udělat určitou analýzu, Praha je pravděpodobně jediné velkoměsto v Evropě, které staví metru pouze z vlastních prostředků bez státní dotace, a já za ni v tuto chvíli nepovažuji prostředky z operačního programu Doprava, tzn. bez dotace ze státního rozpočtu České republiky. Je to, myslím si, velmi významné toto konstatovat, a myslím si, že bychom napříč politickým spektrem měli pracovat na tom, aby se stát nechoval k hlavnímu městu Praze v infrastrukturní investici, kterou nemá jiné město v ČR, tak macešsky, jak se choval dosud. A musím říci, ať to bylo za vlád oranžových, modrých, žlutých nebo jaké tady byly koaliční vlády. 
Jsem také rád, že můžeme investovat do oblasti radiálních komunikací, a to do Radlické radiály, Břevnovské radiály, Vysočanské radiály, ale také do propojení Prahy 12 s pražským okruhem nebo propojení Pražského okruhu s ulicí Jeremiášovou. 
Co se týká rekonstrukčních prací, za nejvýznamnější považuji rekonstrukci Nuselského mostu, ulice Peronské, ulice Michelské, revitalizaci náplavky Rašínova nábřeží a ulice Malešické.
Co se týká dalších významných opatření, a o některých tady také již bylo hovořeno, tak jsou to opatření protihluková. A já musím konstatovat a rád to konstatuji, že právě v oblasti jak 5. května, tak ulice Spořilovské to patří mezi jednoznačné priority kapitoly Doprava a takto s tím budu pracovat. 
Další výdaje jdou do oblasti cyklostezek, BESIP, anebo na záchytná parkoviště P+R. 
Co se týká rozpravy, která již proběhla, tak asi nejdůležitější je se vyjádřit k návrhům pana Štěpánka. Musím říci, že kdyby platilo, zdroje jsou, budu první, který podpoří návrh pana kolegy Štěpánka. Ale bohužel, odkud brát a nekrást. Byl bych rád, kdyby v rozpravě především z řad zastupitelů, jestliže budete navrhovat jakékoli pozměňovací návrhy k rozpočtu hlavního města Prahy, tak abychom si byli vědomi, že jakékoli navyšování výdajů, byť bych je strašně rád podepsal, také musí být na druhé straně kompenzovány snížením výdajů v jiné kapitole, v jiné položce. Tzn. tak, abychom neohrozili saldo rozpočtu hlavního města Prahy. 
Z tohoto místa bych se chtěl zavázat k jedné věci, o které si myslím, že je důležitá, že během roku, protože rozpočet a rozpočtování a finanční řízení města není přece mrtvý organismus, který končí dnešním dnem, ale je to živý organismus, který svým způsobem probíhá celé rozpočtové období. Myslím si, že se budeme vracet k rozpočtu a ke změnám rozpočtu někdy v pololetí, možná těsně po pololetí letošního roku, tak si myslím, že jednou z priorit, které tady říkám, je právě oblast bezpečnosti silničního provozu, a budu hledat zdroje, třeba i v oblasti ušetřených výdajů v některých jiných položkách, aby tato položka byla v průběhu roku navýšena. 
Dámy a pánové, byť rozpočet není nikdy ideální, nikdy nemůže obsahovat všechny priority, které jsme si před sebe vytkli, nikdy nemůže v sobě obsahovat preferenci jedné kapitoly na úkor druhé, tak si myslím, že v tuto chvíli vám předkládáme rozpočet, který je asi v tuto chvíli jediný možný a jediný v situaci, kdy máme rozpočtové zdroje, jaké máme, tak je jediný možný, jakým způsobem výdaje v hlavním městě Praze strukturovat v roce 2011, a nezapomeňme, že také již vlastně v okamžiku dnešního dne budeme začínat pracovat na rozpočtu roku 2012. Proto bych vás chtěl požádat o podporu navrženého rozpočtu. Děkuji za pozornost. 

Vracím se k řízení dnešního zasedání a o vystoupení požádám dalšího přihlášeného, tj. Petra Hulinského. 

P. HULINSKÝ. Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych se k rozpočtu chtěl vyjádřit ve dvou částech. V první části coby předseda Finančního výboru, chtěl bych konstatovat, že finanční výbor se rozpočtem zabýval na několika jednáních. To poslední proběhlo tento týden v pondělí za účasti většiny členů městské rady, kteří z pozice správců rozpočtových jednotlivých kapitol odůvodňovali právě předložený návrh. Finanční výbor přijal usnesení, které bych vám chtěl v této chvíli ocitovat. 
Finanční výbor doporučuje Zastupitelstvu hlavního města Prahy předložený návrh rozpočtu na rok 2011 schválit. Chtěl bych poděkovat z tohoto místa nejen správcům jednotlivých kapitol, kteří předkládali rozpočet finančnímu výboru, chtěl bych poděkovat paní ředitelce Javornické, která na rozpočtu strávila mnoho a mnoho času, ale chtěl bych také poděkovat zástupcům opozice. Já jsem byl velmi příjemně překvapen konstruktivní debatou, jasnými dotazy, které právě zazněly na finančním výboru a jsem hrozně rád, že máme takovouto opozici a že máme kolegy, s kterými pevně věřím, i když se dělíme na koalici a opozici, že budeme spolupracovat, budeme diskutovat zásadní otázky rozpočtu hlavního města Prahy, financování hlavního města Prahy a hlavně strategie a budoucnosti. Pevně věřím, že ta debata bude vždycky plodná, tak jako byla právě na tom finančním výboru, a chtěl bych opozici poděkovat právě za diskusi, které jsme byli přítomni.
Požádal bych kolegy, jestli by se mohli malinko ztišit. 

Nám. BŘEZINA: I já jako předsedající žádám za prvé, aby lidé v přísálí, což je většinou největším zdrojem hluku, aby ztišili svá jednání, popřípadě opustili přísálí. Je tady mnohem více prostor, které se dají využít a poprosím, abychom se vnímali. Je to jedno z nejdůležitějších rozhodování Zastupitelstva hlavního města Prahy. Prosím, pane předsedo. 

P. HULINSKÝ: Děkuji. Zároveň bych chtěl říci, že jako člověk, který rozpočet dlouhodobě diskutoval, dlouhodobě se na něm podílel, že příjmová strana návrhu rozpočtu je sestavena tak, že odráží současné možnosti města Prahy. 
Já bych chtěl zdůraznit slovo současné možnosti. Myslím si, že oblast příjmů města a jejich zvýšení vede k vývojovým potřebám do budoucnosti. Všichni se na to budeme muset určitě zaměřit. Ale co se týká samotného rozpočtu, je to maximum možného, které jsme mohli sestavit v tak krátké době. A proto je rozpočet v únoru, není, jako to bylo v minulých dobách zvykem, že byl v prosinci. 
Chtěl bych říci, že oceňuji zároveň jako zastupitel hlavního města Prahy, že nová Rada si ve složité situaci dokázala velmi dobře poradit. Dokázala najít úspory, a to dokonce v nemalém objemu, našla úspory ve výši 735 milionů korun, a to je částka velmi úctyhodná. Tzn. určitě si zaslouží i ocenění Rady hlavního města Prahy, že se dokázali jako nová reprezentace zorientovat velmi rychle v rozpočtu a dokázali najít úspory, které se Pražanům, občanům Prahy a rozpočtu hlavního města Prahy hodně hodí. 
Jsem poměrně přesvědčen, když se podíváme na rozpočet a jeho strukturu, že škrty, které byly ve výši 5 % běžných výdajů, jsou škrty, které byly také maximum možného. Je potřeba si říci, že byla navržena částka 500 milionů korun na rezervu pro městské části. Je to částka, o které budeme diskutovat v dubnu na finančním výboru, v květnu na Zastupitelstvu hlavního města Prahy, tak, aby starostové městských částí mohli tyto finanční zdroje v letošním roce využít, využít je efektivně, protože tak jako v minulosti převážná část těchto finančních zdrojů právě půjde na školská zařízení, a to jak školská zařízení základních škol, tak i předškolská zařízení, a to je významná pomoc městským částem, která je před námi a která hlavní město Praha dlouhodobě dělá. 
Chtěl bych říci, že je zcela zřejmé, že jsme si přestali pohrávat s financemi Dopravního podniku, a to zase díky novému složení reprezentace. Protože nejistota, která historicky byla, nejistota, která způsobovala potíže v komunikaci mezi městem a Dopravním podnikem jako takovým, vyvolávala neklid mezi občany, a hlavně i mezi zaměstnanci podniku. Troufám si říci, že předkládaný návrh je prvním a správným krokem právě v nápravě mezi vztahy Dopravního podniku a města a povede ke zkvalitnění nabídky, která bude opět jednoznačně vidět. 
Pan primátor zmínil metodickou změnu. Ve skutečnosti je to změna velmi důležitá a je to změna, která byla oprávněně z Dopravního podniku požadována. 
Asi bych měl ještě připomenout, že v souvislosti s tvorbou rozpočtu je zde naplněn radniční slib, slib koalice, že zajistí, aby děti do 15 let a senioři od 65 let mohli využívat městskou hromadnou dopravu zdarma. Mělo by to být od zahájení nového školního roku a osobně to velmi vítám. 
Město už několik let podporuje učitelský stav. Myslím si, že je to opět krok správným směrem, kdy v návrhu rozpočtu je připraveno 200 milionů pro učitele škol, školských zařízení, které zřizuje hlavní město Praha. Ale zároveň všichni, kdo měli možnost a chuť si přečíst rozpočet, zjistili, že tam je dalších 100 milionů korun právě jako částka pro odměny zaměstnanců škol a školských zařízení, zřizovaných městskými částmi. To je opět nový dotační vztah, který jsme nikdy před tím neměli a máme možnost zase ocenit ty, kteří se starají o naše děti, vnuky apod. 
Pane předsedající, ten hluk je fakt neúměrný. 

Nám. BŘEZINA: Takže já si to také uvědomuji, myslel jsem si, že budeme schopni dokončit vaše vystoupení, takže požádám pana ředitele Trnku, aby nechal vyklidit, kromě zastupitelů a novinářů v tomto prostoru nebude nikdo, kromě úředníků magistrátu. Ať jsou za hranicí zastupitelů hlavního města Prahy, pane řediteli. Děkuji vám. Zároveň také požádám všechny zastupitele, aby v případě, že si potřebují něco sdělit mezi sebou, aby tak činili mimo prostory zasedacího sálu a vyhrazených prostor. Pane předsedo, omlouvám se za to, že jste byl rušen. Pokračujte. 

P. HULINSKÝ: Poslední záležitost, o které bych se chtěl zmínit, je připravená emise obligací z roku 2001 ve výši 5 miliard korun, přestože existuje možnost procesu emitovat obligace i ve vyšším diskutovaném objemu, myslím si, že jsme u objemu 5 miliard, to je částka, která je správná a v čase musí dojít ke shodě střednědobého investičního výhledu. Střednědobý investiční výhled budeme projednávat také na finančním výboru, protože zdrojové možnosti města budou hlavním bodem rozpočtu pro rok 2012. Na finančním výboru bude velmi obsáhlá a rozsáhlá diskuse. 
Na závěr bych vás chtěl požádat o dvě věci. Za prvé o podporu obou předložených tisků a za druhé o doplnění návrhu usnesení o výzvu Vládě ČR či ministerstvu financí, která by vyjadřovala souhlas hlavního města Prahy nebo možná spíš nesouhlas hlavního města Prahy a vyjádření podpory k tomuto návrhu, který se nám nelíbil, tzn. krácení výdajů pro Prahu v oblasti příspěvku na výkon státní správy a požadavek na jeho dofinancování.
Znění doplnění návrhu usnesení předám předsedovi návrhové komise. Myslím si, že by měl zaznít jasně hlas hlavního města Prahy, že při tvorbě státního rozpočtu na výkon státní správy v působnosti krajské působnosti se nám nelíbí koeficient, který vláda použila pro obce a nezohlednila, že Praha je zároveň krajem, kde koeficient pro kraje byl mnohem nižší, a my jsme přišli o částku 165,5 milionů korun. Děkuji za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji předsedovi finančního výboru a opět žádám, protože hluk se vždy zvýší v okamžiku, kdy skončím své vystoupení na téma, že by měl být vyklizen prostor po mé pravé ruce. Poprosím opět opravdu, respektujme se navzájem a respektujme také důstojnost zasedání tohoto sboru. 
Dalším přihlášeným je pan náměstek Weinert, prosím. 

Nám. WEINERT: Dobré odpoledne, vážený pane primátore, vážení kolegové, vážené dámy a vážení pánové, přihlásil jsem se do diskuse proto, že jsem správcem kapitoly školství,  která je druhou největší výdajovou kapitolou navrhovaného rozpočtu. Chtěl jsem vás krátce seznámit se strukturou tohoto rozpočtu, a potom, jakým způsobem se rozpočtové prostředky budou používat. 

Celkové běžné výdaje rozpočtu školství jsou na 8,6 miliard. K tomu ovšem chci říci, že současně na příjmové straně této části je 7,3 miliard, protože to jsou peníze, které nám poskytuje ministerstvo školství a které přes nás poskytujeme všem školám na území hlavního města Prahy. Tzn. 7,3 miliard jsou zdroje na mzdy pedagogů, na mzdy ředitelů v základních školách, mateřských školách, středních školách, základních uměleckých školách, prostě všechna území hlavního města Prahy. 
K tomuto číslu chci dodat jenom to, že v loňském roce nám ministerstvo rozepsalo o 50 milionů korun více. Tzn. v tuto chvíli máme na přímé financování o 50 milionů méně ve srovnání s minulým rokem, ačkoli počet pedagogů je stále na stejné úrovni. Na to chci upozornit. 
K 7,3 miliardám přibývá zhruba 1,2 miliardy, které jdou z rozpočtu hlavního města. K této struktuře chci připomenout to, co říkal můj předřečník Petr Hulinský, a to, že splňujeme to, co jsme se zavázali v koaliční smlouvě, tzn. přispíváme 100 miliony korun na mzdy a odměny pracovníků základních škol přes městské části.
Kromě toho každoročně Magistrát už několik let přispívá částkou 200 milionů korun též na odměny učitelů, pedagogů a pracovníků škol, ale škol námi zřizovaných, tzn. středních škol a základních uměleckých škol. Obě tyto položky jsou velmi důležité ke stabilizaci pedagogického sboru na území hlavního města Prahy a k zachování úrovně vzdělání ve smyslu tom, aby nám předčasně neodcházeli pedagogové za jinými, lepšími výdělky. 
Další významnou položkou je 820 milionů, které rozepisujeme na provoz školských zařízení námi zřizovaných, tj. na energie, služby a ostatní části, které se škol týkají. 
Co se týče ostatních položek, nejsou tak významné, ale podporují některé další projekty, které hlavní město Praha zavedlo, je to např. metropolitní program podpory výuky jazyků, jsou to vzdělávání pracovníků škol, jsou to peníze na asistenty pedagogů atd., na běžnou údržbu. Takže v běžných výdajích jsme zhruba na 8,6 miliardách. 
Kromě běžných výdajů máme i kapitálové výdaje ve výši 450 milionů korun. Tyto kapitálové výdaje čerpáme zejména na opravy škol, na havárie na školách, na další investiční akce, které jsou připraveny, jsou projektově ve stádiu takovém, že je můžeme v letošním roce realizovat. 
Samozřejmě musíme dostát závazkům z minulosti, takže značná část těchto kapitálových výdajů jde na akce, které v minulosti začaly, které letos probíhají anebo končí a je třeba je dofinancovat. 
Co se týče vlastního rozpočtu magistrátního, který je ve výši zhruba 99 milionů, tzn. rozpočtu odboru školství, tak tam značná část těchto prostředků připadá na granty. A to sice na granty využití volného času dětí a mládeže, na granty celoměstského programu podpory vzdělávání a např. na různé akce, jako je projekt „Řemeslo žije“. 
Vážení přátelé, to jsou nejzávažnější čísla, která se týkají rozpočtu kapitoly školství, s těmito čísly jste byli seznámeni na zasedání školského výboru a ostatních výborů a já očekávám, že je podpoříte. Děkuji vám za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu náměstku Weinertovi. Dále je do rozpravy přihlášena kolegyně Semelová. 

P. SEMELOVÁ: Děkuji. Asi nemá cenu zdůrazňovat, že rozpočet je jedním z nejdůležitějších dokumentů, ve kterém se odráží hospodářská a sociální politika hlavního města. Předložený návrh se může zdát na první pohled přijatelný. Zahrnuje náměty, s nimiž se klub KSČM bezesporu ztotožňuje a které mimochodem také dlouhodobě prosazujeme. 

Konkrétně se jedná např. o dopravu pro děti do 15 let a pro seniory nad 65 let zdarma, o zachování mzdových prostředků na mimořádné odměny učitelů středních škol ve výši 200 milionů korun, nově pak 100 milionů korun pro učitele škol, spravovaných městskými částmi. Navýšení počtu strážníků či peníze na navýšení kapacit v domech pro seniory. 
Na druhou stranu má však návrh rozpočtu řadu nedostatků. Základem tohoto rozpočtu by mělo být programové prohlášení a finanční vyjádření, jak má být tento program v daném roce plněn, zejména hlavní priority. Programové prohlášení nám však jako zastupitelstvu dosud předloženo nebylo. Neexistuje také střednědobý výhled na období let 2012 – 2016, z něhož by měl rozpočet vycházet. Předložený rozpočtový výhled je tak zcela formální bez jakéhokoli zdůvodnění vývoje příjmů a výdajů. 
Problematicky se nám jeví i to, jak se město míní vypořádat s diskutabilním zvýšením investičních nákladů na tunelový komplex Blanka s výstavbou pražského okruhu či ústřední čistírny odpadních vod, s pokračováním výstavby metra apod. 
Postrádám také odpověď na otázku řešení hlavních problémů obyvatel hlavního města, které je nejvíc trápí a které budou v dalších měsících dále narůstat. Rostoucí náklady na bydlení, a to nejen vysoké nájmy, ale také se jedná o zvyšující se ceny za teplo, vodné a stočné, za energii. Dále zdravotní péči, přičemž krizový stav, známý již řadu měsíců, bude mít neblahé důsledky i pro Prahu. 
Není také jasné, jak bude zajištěna péče a bydlení pro seniory. Ale také potřeby mladých rodin s dětmi, konkrétně znovuobnovení sítě jeslí a mateřských škol. Centra při domech dětí a mládeže je nenahradí. 
Nejsme spokojeni ani s tím, že v rozpočtu se snížily o 70 milionů korun finance na úklid vozovek a chodníků a že poklesly prostředky na péči o veřejnou zeleň. Je pravda, že některé úkoly patří do kompetence městských částí, nicméně hlavní město by to nemělo nechat pouze na nich. Uvědomme si, že Rada navrhuje snížit jim dotace o 5 %, nemluvě o tom, jak macešsky se zachovala vláda v souvislosti se schvalováním státního rozpočtu. 
Aktivní účast města by se však měla projevit nejen v otázce financí, ale také v roli koordinační v rámci celopražského plánování rozvoje naší metropole. 
Můžeme vnímat to, že současná radniční koalice neměla na přípravu rozpočtu na rok 2011 příliš mnoho času a že v mnohém vycházela z návrhu… 

Nám. BŘEZINA: Paní kolegyně, já se omlouvám, opět hluk v sále, poprosím i předsedu finančního výboru, který na to dvakrát upozorňoval, aby v případě, že potřebuje prodiskutovat něco s náměstkem Noskem, aby tak činili v jiných prostorách. Děkuji. 

P. SEMELOVÁ: Děkuji. V mnohém vycházela z návrhu, který byl zpracován ještě minulou Radou. Je také zřejmé, že finanční situace hlavního města je důsledkem politiky pravicové vlády ODS v minulém volebním období. To však nemůže být omluvou pro nepřesné a zastaralé informace o jednotlivých investicích a chybějícím popisu případných rizik. Zvlášť výrazný nesouhlas je v případě ústřední čističky odpadních vod nebo tunelu Blanka. 
Tady musím říct, že některá zdůvodnění navrhovaných rozpočtových částek jsou dávno překonána, je zde zcela nová situace a informace, takže navržené částky jsou zcela nedůvěryhodné. Upozorňuji, že nemusí jít jen o tyto mediálně známé kauzy. Proto požadujeme, aby zastupitelstvu byl předložen podrobnější popis, včetně věrohodného zdůvodnění, z něhož by bylo zřejmé například, kolik let má být daná akce realizována, v řadě případů se jedná o víceleté akce, jaký je předpokládaný celkový rozpočet, kolik peněz už bylo vydáno a jak vysoké částky zatíží rozpočty hlavního města v dalších letech. Současně považujeme za důležité, aby byly přehodnoceny struktury výdajů tak, aby nebyly zadávány problematické projekty, např. z oblasti informatiky, či aby bylo omezeno na minimum nevýhodné využívání firem k výkonu pracovních činností, tzv. outsorcing. 
Dále prověřit výhodnost dosud uzavřených kontraktů OpenCard, pronájem Škodova paláce, pronájem Výstaviště, Veolia apod., a to včetně přijatých patřičných opatření.
Navrhujeme také vázání některých příjmů k použití na konkrétní účely. Např. příjmy z nájemného a z privatizace bytů, výhradně na výstavbu rekonstrukce a opravy bytového fondu, příjmy z prodeje pozemků na výkupy jiných pozemků, daň z nemovitosti na komunální služby atd. Musím podotknout, že mnohé se mohlo zakomponovat a řešit, kdyby zastupitelé, kteří nejsou členy Rady, byli např. prostřednictvím semináře či včasným předložením projednání návrhu rozpočtu a jeho priorit v klubech a ve výborech vtaženi do aktivního podílu na jeho přípravě. 
A nejde jen o zastupitele. To samé se týká odborníků a veřejnosti. I jim by měla být dána možnost uplatnit své názory a návrhy v době, kdy se rozpočet tvořil. To však učiněno nebylo. Doporučuji proto, aby tento námět byl vzat v úvahu pro příště. V tuto chvíli navrhujeme alespoň to, aby pokud dojde k rozpouštění rezerv v průběhu roku, tzn. k nárůstu finančních zdrojů, bylo uloženo výborům Zastupitelstva hlavního města Prahy definovat priority v jednotlivých kapitolách pro jejich případné dodatečné financování s termínem předložení Zastupitelstvu hlavního města Prahy v dubnu 2011. 
Na závěr chci sdělit, že z důvodů, které jsem uvedla, nebude KSČM pro navržený rozpočet hlasovat. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji paní kolegyni Semelové. Dalším přihlášeným do rozpravy je pan kolega Tůma. 

P. TŮMA: Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi také pár poznámek k rozpočtu. Začnu napřed technickou poznámkou, a to k vystoupení pana předsedy Hulinského a k finančnímu výboru. My jsme se snažili být kooperativní. Mám za to, že většina politických stran, zastoupená v tomto zastupitelstvu, se shoduje na většině priorit, které se týkají hlavního města. V tomto směru jsme se snažili být konstruktivní, nicméně tak jak pan předseda Hulinský informoval, že došlo ke schválení a k podpoře usnesení a k podpoře rozpočtu, tak jen konstatuji, že TOP 09 to nepodpořila z důvodů, které nyní uvedu. 
Asi se musíme trochu vrátit zpátky, abychom zjistili, proč jsme se ocitli v situaci, v jaké se dnes nacházíme, tzn. nejenom s ne nepodstatným nominálním dluhem, ale především s obrovským vnitřním, neboli implicitním zadlužením města. 
Vláda nebo vedení radnice udělalo naprosto stejnou chybu jako Vláda ČR, tzn. nevyužilo dostatečně velmi dobrých let v poslední dekádě, kdy příjmy rozpočtů, ať již mluvíme o rozpočtu města nebo o rozpočtu ČR, výrazně přesahovaly očekávané příjmy. Každoročně pokud se podíváte na léta 2005, 2006, 2007, tak příjmy hlavního města přesahovaly to, co se předpokládalo, a to, co bylo rozpočtováno. Tyto příjmy podle mého názoru nebyly dostatečně efektivně využity k tomu, aby se realizovaly investice, aby se např. započalo s čistírnou odpadních vod a s dalšími naprosto zásadními investicemi pro potřeby města. 
V jaké jsme situaci? Jsme v situaci, kdy máme nadále nominální dluh kolem 25 miliard korun, což by nebylo tragické pro tak velké město, jako je Praha, ale je tady především obrovské implicitní zadlužení, ať už se to týká investic, které tady dneska zazněly, tzn. Blanka, ústřední čistírna odpadních vod, investice do Dopravního podniku, obnova vozového parku a další infrastrukturní investice. Vnitřní zadlužení tedy vzniklo v důsledku oddalování investic, a také tím, že byly vytvářeny nekryté finanční závazky, které hlavní město bude muset honorovat.
Z tohoto pohledu se musíme dívat na rozpočet. Rozpočet by neměl být mechanický, tzn. sestavení rozpočtu čistě extrapolací položek, které jsme viděli v loňském roce, provedení několika škrtů a říci, že je to takto v pořádku. Součástí toho, co máme na stole, je rozpočtový výhled do roku 2014. Já si neumím představit, že bychom byli schopni dosáhnout toho, co na papíře možná vypadá dobře, tj. snižování dluhu na úroveň 19 miliard v roce 2014. Zároveň realizace všech investic, o kterých tady mluvíme, zároveň se nedotknout příjmové stránky města. 
Podle mého názoru se ocitáme v situaci, kterou nazývám trojčlenkou nemožného, tzn. nemůžeme realizovat investice, které považujeme pro město za prioritní, zároveň se nepodívat na to, jak vypadají příjmy a zároveň věřit tomu, že se nezvýší zadlužení města. 
Jeden z parametrů nebo všechny tři musí být nějakým způsobem dotčeny, a to je cvičení, které jsme neprovedli. 
Chtěl bych ocenit i práci Magistrátu, protože si myslím, že z hlediska detailní práce byla odvedena dobře a v tomto smyslu je rozpočet připraven dobře. Ale chybí fundamentální politická debata, jak naložit s hlavními prioritami a s tím, co budeme dělat s dluhem, se zadlužením, kde bude obrovský tlak na vyšší zadlužení nebo k oddalování investic, které se musí udělat, k nekrytí finanční závazků, ke kterým jsme se zavázali, anebo se budeme muset dotknout příjmové stránky města.
Když jsem toto téma zvedl na finančním výboru, byl jsem odkázán na červnové jednání, s tím, že uvidíme, jak se rozpočet vyvíjí, a podle toho se rozhodneme dále a případně upravíme rozpočtový výhled. Ale my nemáme čas na to, abychom ztratili jeden další rok. Máme mandát na 4 roky a každé z těchto let by mělo být využito. Pokud bychom se dívali na město Prahu jako na firmu, tak v tomto okamžiku už bychom razantně jednali, dívali bychom se ještě razantněji na náklady, než se tak děje v současném rozpočtu a dívali bychom se na to, co s tím rozpočtem proboha budeme dělat v příštích letech. 
Mám za to, že ani tento rok jsme neměli ztratit, měli jsme udělat opravdu zásadní fundamentální úvahu, a ne že budeme teď půl roku meditovat a vrátíme se k tomuto tématu na červnovém jednání finančního výboru a následně na jednání Zastupitelstva. 
Proto si dost dobře neumím představit, že bychom tento rozpočet podpořili, alespoň když mluvím za sebe, a myslím si, že i za ostatní kolegy z TOP 09. Rozpočet nejenom že neřeší tyto věci, ale v některých bodech jde přímo proti tomu, co bychom měli řešit. Já chápu, že politické závazky, které byly učiněny v rámci volebního období, jsou důležité, ale to, jestli se bavíme o tom, kdo bude jezdit metrem anebo městskou hromadnou dopravou zadarmo, to není v tomto okamžiku politický střet, to je ekonomická debata, co si můžeme dovolit. My bychom měli hledat další zdroje, jak dostaneme do dopravního podniku, tzn. spíš bychom měli debatovat o tom, zda všichni ti, kteří mají právo v tomto okamžiku jezdit městskou hromadnou dopravou zadarmo, jestli jejich počet by neměl být zúžen a nikoli naopak. Mám za to, že bychom se měli snažit mít kvalitní městskou hromadnou dopravu. Jenom tehdy budou lidé jezdit MHD. Jenom tehdy nám to pomůže řešit dopravní problémy města Prahy a nejde o to, dostat co nejvíce zadarmo jezdících cestujících do MHD. Ale to je jenom jeden detail, nejde o to, kdo jezdí MHD zadarmo, ale o to, že jsme se opravdu nedostali k fundamentální debatě. Tento rozpočet ji neřeší a vůbec si tuto otázku nepoložil. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Další do rozpravy je přihlášen kolega Nouza.  

P. NOUZA: Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, vážení hosté, nejprve několik slov úvodem. Na podzim loňského roku proběhly volby do Zastupitelstva hlavního města Prahy. Při této příležitosti každá z politických stran měla nějaký program, který obsahoval řadu zajímavých myšlenek, podnětných návrhů, ale i slibů. Koneckonců o tom volby jsou. 
Volby dopadly, jak dopadly, koalice byla sestavena, vládne, opozice koalici nebo chcete-li vládu, kritizuje a podle možností kontroluje. V období po volbách při každém jednání Zastupitelstva, při každém jednání výboru tohoto Zastupitelstva to pro mě byla obrovská zkušenost, protože pro mě to je první setkání s komunální politikou. A do dnešního dne jsem na půdě tohoto Zastupitelstva zásadně nevystoupil. Nicméně jako člen finančního výboru k navrhovanému rozpočtu vystoupit musím. 
S čím jsem šel do podzimních voleb? Mj. jsem začal mít pocit, že realita, prezentovaná bývalým vedením města, se začíná rozcházet čím dál tím víc s tím, co vidím a co slyším. A i když jsem se snažil oddělit zrno od plev, zůstala pořád ta pachuť a pocit toho, že nefunguje jeden ze základních předpokladů politiky, což je důvěra občana v politiku, že se neříká pravda. A pak jsem zde, myslím, že zhruba před 3 měsíci od tohoto pultíku slyšel několik vět, které si dovolím odcitovat.
„Víte, že nejde v této zemi v zásadě o nic jiného, než o peníze? Pokud nechceme skončit jako krachující Řecko a pokud naše ekonomika má mít šanci na přežití a tudíž i my, kteří tady sedíme, i vy, kteří sedíte vzadu, něco zásadního se musí stát. 
Uvedu tři důležité věci, které se už staly. Hlavní město Praha před 8 lety bylo zadlužené po uši, mělo 35 miliard dluhu, mělo deficitní rozpočet, nemělo před sebou žádnou fiskální politiku. Hlavní město Praha dnes, na rozdíl od českého státu, není zadlužené, má vyrovnaný rozpočet, dokonce v čase hospodářské krize splatilo své historické dluhy, a na rozdíl od mnoha dalších subjektů veřejné správy v této zemi.“
A jaká je realita? Toto město je zadlužené teď a v tuto chvíli. Co horšího je, že toto město musí ve svých finančních plánech počítat s tím, že bude splácet závazky, vyplývající z uzavřených a nevypověditelných smluv. Toto město musí počítat s tím, že před ním stojí další gigantické investice, aby občané tohoto města v tomto městě mohli žít a toto město na ně nemá finanční prostředky. 
Co se za těmito větami skrývá, se dnes v tomto sále opakuje už mnohokrát. Namátkou tunel Blanka, ústřední čistírna odpadních vod, naddimenzované a zasmluvněné investice do obnovy vozového parku dopravního podniku. 
A v této situaci projednáváme tento předložený návrh rozpočtu. Podle mého názoru se jedná o mimořádnou situaci, naprosto souhlasím s kolegou Tůmou a ve chvíli, kdy se naplno projevila pravda, či chcete-li realita o finančním stavu či zdraví hlavního města Prahy, se tento návrh rozpočtu tváří, jako by se nic nedělo. Potvrzuje to, že na jednání finančního výboru, který projednával rozpočet, kde kolega Tůma navrhoval, že by pro tento zastupitelský sbor nemělo být žádné tabu, protože my jako klub TOP 09 chápeme situaci jako velmi vážnou, uvědomujeme si, že se jedná o vážnou situaci, jsme ochotni mluvit o jakémkoli smysluplném návrhu, který by tento rozpočet nějakým způsobem do budoucna řešil. Dokonce jsme schopni se bavit o vydání dalších obligací, abychom mohli dostavit některé stavby v případě, že určíme nějaké priority při diskusi v předmětných výborech. Abychom třeba tolik zmiňovanou Blanku mohli dostavět v plánovaném termínu a abychom mohli financovat další stavbu metra.
Zjednodušeně řečeno, chybí mi ze strany vládnoucí koalice vůle prezentovat pravdu. Chybí mi aspoň malý signál o tom, že si uvědomuje vážnost situace, že stojí například za to říci, tak jak jsem to schopni udělat s obligacemi: vážení spoluobčané, ve volebním programu jsme slibovali bezplatné jízdné pro děti do 15 let a seniory od 65 let. Bohužel finanční realita tohoto města je jiná. Omlouváme se vám, tento slib nemůžeme splnit. 
A jako bonbónek v těch 160 stránkách předkládaného návrhu jsou tři stránky rozpočtového výhledu až do roku 2016. Jedna stránka je tabulka, která je souborem krásných čísel a velmi skromný komentáře na jedné a čtvrt stránce, kde se vůbec nehovoří o tom, jaké vážné potíže nás mohou v příštích letech čekat. 
Pro mne, a to musím konstatovat s odpovědností a vědomím toho, co říkám, je tento návrh rozpočtu strkáním hlavy do písku, to v lepším případě. V horším případě po nás potopa. S ohledem na to, co jsem zde řekl, považuji za zbytečné předkládat jakékoli pozměňovací návrhy, protože by to bylo zbytečně ztraceným časem tohoto jednání.
Závěrem musím bohužel konstatovat, že předložený návrh rozpočtu hlavního města Prahy nemohu podpořit. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  BŘEZINA: Děkuji. Dalším přihlášeným do rozpravy je kolega Blažek. 

P. BLAŽEK: Hezký dobrý den, dámy a pánové, já bych se chtěl vyjádřit nejdříve za sebe k rozpočtu, pochopitelně především v oblasti bezpečnostní, kde jako předseda legislativně bezpečnostního výboru jsem předkládal společně se zástupci předkladatele pana primátora včera ve výboru tento návrh. Výbor odsouhlasil bez připomínek tento návrh a myslím si, že i to, že diskuse byla velmi krátká po úvodním slově, svědčí o tom, že ta kapitola 07 v oblasti bezpečnosti je připravena velmi kvalitně. 
Nicméně mi dovolte tři obecné poznámky. Ta první se týká toho, že město je povinno, byť dílčím způsobem také přispívat k zajišťování bezpečnosti veřejného pořádku, klidu občanů, k ochraně jejich zdraví, života a majetku. To, že již 9. rokem klesá kriminalita, je jistě důsledkem i toho, že máme 2700 strážníků, máme funkční městskou policii a přesto, že město dlouhodobě podporuje a velmi významným způsobem rozvíjí městskou policii, jak již jsem řekl, máme 2700 strážníků, což je pouze o necelých tisíc méně, než má uniformovaných policistů Policie ČR v ulicích, tak jsme našli rezervy z hlediska úspor. Snížil se objem nikoli absolutní, ale relativní, neboť meziročně narostli strážníci, takže není možné posuzovat absolutní čísla, ale relativně o cca téměř 80 milionů korun, bude to trošku bolet, bude to nepříjemné, přijdou dokonce i na platu strážníci o některé finanční prostředky, ale věřím, že to pochopí a stejně jako v jiných kapitolách tyto kroky budou přijaty s pochopením, s tím že v následujících letech se s tím samozřejmě bude muset městský rozpočet vyrovnat. 
To, že rozpočet obsahuje adekvátní potřebné prostředky na městský kamerový systém, opět je jedním ze základních nástrojů, jak kriminalitu se nám daří snižovat, udržovat na nízké úrovni. A dokonce je to velmi významný nástroj pro Policii ČR z hlediska objasňování trestné činnosti, resp. chytání pachatelů zločinů, které se na území hlavního města Prahy staly. 
Druhá moje poznámka, rozpočet, kapitola 007 zcela jednoznačně, stejně jako v jiných částech rozpočtu řeší protipovodňovou ochranu, která nepřímo souvisí s následným krizovým řízením a to, že bude dokončena protipovodňová ochrana hlavního města Prahy, který se promítá v kapitole 007 např. dokončováním areálu v Dubči, kde jsou uloženy ty prvky protipovodňové ochrany, resp. v rozpočtu správy služeb je dostatek prostředků, tak aby mohl být naprosto funkční systém protipovodňové ochrany poté, co bude v letošním roce dokončena, tak si myslím, že je také velmi významný signál.
A třetí, samozřejmě jsem velmi rád, že se podporují dobrovolní hasiči. Zhruba 30 milionů korun opět jde letos do podpory sboru dobrovolných hasičů, protože to je nejen nedílná součást systému protipovodňové ochrany, ale především je to pevná součást systému protipožární ochrany hlavního města Prahy. Jak profesionální hasiči, tak především občané potvrdí má slova, že dobrovolní hasiči jsou nutnou podmínkou toho, aby celý systém dobře fungoval, a proto je důležité, aby těch prostředků byl dostatek a tento rozpočet na to adekvátním způsobem reaguje a zajišťuje. Děkuji.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Další do rozpravy je přihlášen kolega Pařízek. 

P. PAŘÍZEK: Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, podrobně jsem prostudoval návrh rozpočtu roku 2011 hlavního města Prahy a v souvislosti s jeho projednáváním si vám dovoluji sdělit informace, které jsou podle mého názoru důležité. 
Jistě se shodneme, že rozpočet v podmínkách hlavního města Prahy je základním řídícím nástrojem, který ovlivňuje veškeré aktivity města. Tyto aktivity by měly vykazovat míru efektivity tak, aby přínos ve finančním vyjádření byl větší, než jsou veškeré vynaložené náklady. Z tohoto úhlu pohledu jsem studoval rozpočet a došel k názoru, že jsou rozpočtem letošního roku startovány projekty, které zatíží nezanedbatelnou hodnotou i rozpočty let následujících a u některých akcí je otázkou, zda letos vytvořené finanční zdroje jsou dostačující. 
Zároveň v letošním roce pokračují projekty, které mohou zatížit druhotně letošní rok, neboť v předcházejícím období nebyly vyúčtovány a uhrazeny veškeré odebrané práce. 
V této souvislosti si dovolím poskytnout několik příkladů z projednávaného rozpočtu. Kapitola 1, rozvoj obce. Současný rozpočet předpokládá čerpání 70 milionů korun na rekonstrukci Šlechtovy restaurace. V původním návrhu tato položka nebyla, avšak do následujících let je směrováno dalších zhruba 170 milionů korun. 
Kapitola 2, městská infrastruktura. V kapitálových výdajích sice došlo ke snížení rozpočtu na akci ZOO – hrošinec a sloninec, do následujících let je však směrováno dalších zhruba 180 milionů korun. 
Kapitola 2, městská infrastruktura. Původní návrh, jak už tady bylo také zmiňováno, předpokládal vynaložení 3 miliard korun na celkovou přestavbu a rozšíření ústřední čističky odpadních vod. V současném rozpočtu byla tato částka snížena na 850 milionů korun s tím, že v komentáři je popisováno možné využití překlenovacího úvěru či použití zdrojů z pražských vodovodů a kanalizací. 
Kapitola 3, doprava. Původní návrh předpokládal vynaložení 3 600 milionů korun na trasu metra A. V současném rozpočtu byla tato částka snížena na 100 milionů korun s tím, že bude možno využít zpět získaný podíl z operačního programu doprava, ale jen za podmínky, že město profinancuje částku ve výši 2 miliard korun. 
Kapitola 3, doprava. Původní návrh předpokládal vynaložení 1 miliardy 175 milionů korun na Strahovský tunel, v současném rozpočtu a současném návrhu byla toto částka snížena na 580 milionů korun. 
Mohl bych vyjmenovat další a další příklady, ale to není smyslem mého příspěvku. Smyslem mého příspěvku je posouzení možných dopadů jednotlivých akcií na rozpočet letošního roku, zároveň s cílem zabezpečení vyrovnaného rozpočtu i v letech následujících, tedy bez nutnosti dalšího zadlužování hlavního města Prahy. 
Z uvedených důvodů se kloním k tomu, abychom rozpočet v dalším období podrobili přísné kontrole, a teprve poté jej schvalovali. Děkuji za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu kolegovi Pařízkovi. Další do rozpravy je přihlášen pan kolega Liška. 

P. LIŠKA: Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, trošku vás odpoutám od miliard a koncepčních záležitostí. Protože dobrý hospodář začíná šetřit od koruny, snesu se do kapitoly 6, kultura, sport a cestovní ruch, konkrétně část 3, která se zabývá kapitálovými výdaji v této oblasti. Jde mi o prostředky, které mají být přiděleny Galerii hlavního města Prahy, kde je 550 000 na přípravu výstavby výtahu v domě U Kamenného zvonu. Stavební úpravy v domě U Kamenného zvonu, které spočívají v obnovení přímého vstupu do sklepních prostor přímo z náměstí. 
A další částka pro tuto galerii, úpravy včetně klimatizace domu U Zlatého prstenu. Jedná se o relativně malé částky, nicméně si myslím, že by neměly být proinvestovány. Navrhuji, aby byly buď z rozpočtu úplně vyřazeny nebo převedeny do rezerv a využity smysluplněji. 
V případě výtahu domu U Kamenného zvonu je to projekt, který je zamýšlen už řadu let a nikdy se nepodařilo najít místo v této památkově velice cenné budově, místo na jeho umístění. Byl by to tvrdý zásah do památkově chráněné konstrukce domu. Navíc návštěvnost této galerie je relativně malá. V posledních deseti letech největší návštěva byla 46 tisíc při právě skončené výstavě k výročí lucemburské dynastie, nástup lucemburské dynastie na český trůn. 
Tento dům není mimo výstavy využíván, není tam dělána průvodcovská činnost, je to podle mě velice špatně vedená budova. Galerie hlavního města Prahy tyto výstavní prostory velice špatně vede. 
Co se týče přímého vchodu z náměstí, ten rovněž považuji za nesmyslný, troufám si říci kapric, protože sklepení lze navštívit pohodlně, jeho vstup je umožněn bočním vchodem do domu z Týnské ulice, který byl proražen údajně k těmto účelům a od svého vzniku nebyl používán, pouze půl roku jako okénko na prodej zmrzliny. 
Co se týče úpravy klimatizace a stavebních úprav v domě U Zlatého prstenu, zase to považuji za neopodstatněné. Jednak rekonstrukce skončila, jestli se nepletu, před rokem, takže nevím, jestli se jedná o nějaké dodělky. 
Druhá věc, mnohem důležitější. Toto jsou výstavní prostory s minimální návštěvností, a i přes masivní reklamní kampaň výstava Po sametu má návštěvnosti i 15 lidí denně. Dlouhodobý průměr jsou 3 lidi denně. Nevím, proč by kvůli třem lidem se tam měla dělat klimatizace. 
Další problematickou částkou v této kapitole považuji tři miliony, investované do vyhledávací studie pro umístění Slovanské epopeje. Ještě v lednu tohoto roku pan primátor při příležitosti nějaké tiskové konference oznámil, že hodlá Slovanskou epopej ponechat v Moravském Krumlově, takže nechápu, proč v této době, kdy vůbec nejsou vyjasněny vztahy s Krumlovem, nejsou vyjasněny podmínky pro další převoz epopeje z Krumlova do Prahy apod., proč je tam částka 3 miliony. Tu bych každopádně převedl do rezerv a nechal ji až v případě, že bude celá záležitost kolem Slovanské epopeje vyjasněna. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji za vystoupení. Jenom podotýkám, že bude-li někdo navrhovat jakékoli pozměňovací návrhy, měl by je dát písemně, včetně položky, kterou zvyšuje či snižuje, a naproti tomu druhou položku, kterou zvyšuje či snižuje. Dalším do rozpravy je přihlášen kolega Štěpán. 

P. ŠTĚPÁN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych navázal na vystoupení kolegy Tůmy a trošku se vyjádřil k hospodaření vedení našeho hlavního města. Za poslední dvě volební období došlo k navýšení příjmů našeho města o více než 50 %. To nebylo zásluhou vedení města, to bylo zásluhou daňových poplatníků, kteří usilovně pracovali, vydělávali a utráceli peníze a vedení města nijak nepřispělo k tomuto navýšení. Vedení města stačilo tyto peníze, toto 50% navýšení utratit a ještě město zadlužit. 
Rád bych tady třeba jmenoval některé věci, které tady padly. Koalice, která vede město uvádí, že chce zavést, aby děti jezdily tramvají zdarma. Není to přesné označení. Oni nebudou jezdit zadarmo, ale oni budou jezdit na dluh. Protože splacení dluhů města se neustále odsouvá, odsouvá se na neurčito a děti budou muset to, co se dnes zaplatí za to, že jezdí dopravními prostředky, až dospějí, budou muset splatit dluh několik desítek korun. Je docela hezké tvrzení, docela dobře se poslouchá, že zadlužení města se nezvyšuje, ale ono také neklesá. Je to samozřejmě hraní se slovíčky, ale když řekneme, že zadlužení města nestoupá, a když řekneme, že se dluhy nesplácejí, tak to zní trošku jinak. Ale skutečnost je taková, že dluhy se nesplácejí. Když se má něco zaplatit, dluh se překlopí na nový dluh, a tím lhůta splacení dluhů se posouvá na nekonečno. Budeme neustále platit peníze za nějaké úroky, a co tady děláme, je na dluh.
Jak z toho? Nezazněla tady jedna věc, a to je hospodaření našeho města, proč k tomu došlo, proč dochází ke špatnému hospodaření města. A myslím, že jedna z klíčových oblastí, ono to není vždy z rozpočtu něco vzít a něco tam dát, ale ono se dá i absolutně ušetřit a myslím si, že je to především otázka zadávání veřejných zakázek. Kolega Ludvík ve svém televizním a internetovém vystoupení velice dobře popsal, jak dochází k zadávání veřejných zakázek v Motolské nemocnici. Myslím si, že k zadávání veřejných zakázek tady v hlavním městě Praze dochází úplně stejným způsobem. Touto cestou nám utíká spousta miliard. My se dohadujeme o čističce odpadních vod, ale podobným způsobem je zadávána většina veřejných zakázek v našem hlavním městě. 
Dochází tady k tomu, že ve výběrových řízeních jsou zadávána taková omezující kritéria, aby tomu vyhověl jeden uchazeč nebo omezený okruh uchazečů, jak říká kolega Ludvík, A, B, C, D, E, pak se rozhodne, že to bude dělat uchazeč č. C a příště se to vymění. Tímto způsobem opravdu nedojdeme nikdy k tomu, abychom ty dluhy města zaplatili. 
Další věcí, která si myslím, že není v tomto rozpočtu správně, je vysoká rozestavěnost. Zmínil se o tom kolega Pařízek, zmínili se o tom i občané. Nejsou tady prostředky na to, aby se stavby realizovaly technicky plynulým způsobem. Občané jsou zbytečně zatěžováni poškozováním jejich životního prostředí, a přitom se neustále rozestavují stavby nové. Myslím si, že by se měly nejdřív ty rozestavěné stavby co nejrychleji dostavět, aby se životní prostředí zatěžovalo co nejméně a pak teprve rozestavovat stavby nové. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji, další do rozpravy je přihlášen kolega Vašíček.

P. VAŠÍČEK: Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, rozpočet je nástrojem pro směřování města, je to hlavní nástroj uplatnění jeho politiky a stanoví se v něm priority pro následující období. Pokud tato politika má být stanovena zcela zodpovědně, je klíčovým nástrojem pro její přípravu i rozpočtový výhled. Z tohoto rozpočtového výhledu by měl vycházet samotný rozpočet jako takový. Jak vyplývá ze zákona o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, stává se rozpočtový výhled jedním z nástrojů finančního hospodaření, sloužícím pro střednědobé finanční plánování rozvoje hospodářství. Rozpočtový výhled usnadňuje řízení ekonomiky na podkladu předpokládaného vývoje finančních zdrojů v budoucích letech. 
Při zpracování výhledu jsou použity výhradně ekonomické ukazatele. Rozpočtový výhled není neživým jednorázovým dokumentem. Pokud má splňovat plně účel, k němuž je pořízen, tj. k efektivnímu směřování ekonomiky a financování rozvoje, musí být průběžně také aktualizován. Aktualizace by měla být prováděna minimálně jedenkrát ročně bezprostředně po vyhodnocení rozpočtu běžného roku, a to na základě dosažených výsledků, ze závěrky vyplývajících. Trvalou platnost dokument získává dopracováváním výhledů vždy na rok následující po posledním roce jeho původní platnosti. 
Sestavení rozpočtového výhledu se sestává z následujících kroků. Analýza hospodaření v minulosti, což nepochybně zde probíhá, stanovení inflačních koeficientů pro každoročně se opakující položky, to také probíhá, a dokonce je to obsahem dnešní důvodové zprávy k rozpočtovému výhledu a za třetí naplnění zásobníku kapitálových položek, kapitálové příjmy, opravy většího rozsahu, investiční akce a dluhová služba. O této informaci ale jak v samotném rozpočtovém výhledu, který je součást návrhu rozpočtu, tak v důvodové zprávě, chybí jakákoli informace. 
Plánované investice. Např. tunel Blanka, 37 miliard. Ústřední čistička odpadních vod 20 miliard. Výstavba metra A, nutná výstavba metra D, kvůli tomu, aby bylo možno opravit Nuselský most. Pořízení tramvají. Investice do infrastruktury, kolektorů, kanalizace, její opravy a další rozšíření do okrajových částí města. Dopravní investice ostatní, jak zde hovořil pan Březina, že jenom požadavky na letošní rozpočet do oblasti dopravy spolkly celý rozpočet hlavního města Prahy. 
Informatika, provoz, investice. Za poslední roky tyto částky přesahují miliardy korun ročně. Otázkou je, zdali je nebo není ještě plánováno současným vedením pořádání olympiády v Praze. Výstavba tramvajových tratí, které jsou navrhovány v novém návrhu územního plánu. Protipovodňová opatření atd., další výdaje.
O těchto výdajích se nemáme možnost v návrhu rozpočtu v dlouhodobém rozpočtovém výhledu dočíst. Nemáme jejich celkový zásobník, neumíme na základě toho zhodnotit, jestli navržený rozpočet vychází z priorit nebo jestli by priority měly být přehodnoceny. 
Pan Hulinský se dnes tady vyjádřil, že by měl být střednědobý investiční výhled, tzn. zásobník investičních akcí nutných, které je potřeba udělat, projednáván teprve na finančním výboru. Já se domnívám, že by to mělo být před tím, než bude předložen návrh rozpočtového výhledu na Zastupitelstvo hlavního města Prahy. 
Mohu prohlásit, že jsem ještě neviděl tak nedostatečný podklad k rozpočtovému výhledu, jako je v návrhu rozpočtu hlavního města Prahy. Na jedné straně A4 a důvodová zpráva neříká skoro opravdu nic. Nic z ní nevyčtete. Je to opravdu bez jakéhokoli zdůvodnění příjmů a výdajů. Nejsou zde informace o plánovaném hospodaření v budoucích letech, dluhovém zatížení, konkrétním splácení dluhů, plánovaném zásobníku kapitálových položek, které nás čekají. 
Rád bych vás požádal o detailnější přehled v plánovaných investicích, tak aby rozpočtový výhled na jedné straně, ze kterého se opravdu moc nedovíte, mohl porovnat a mohl jste k tomu zaujmout stanovisko. Jestli je vývoj běžných každoročně se opakujících výdajů rovnoměrný a jestli odpovídá potřebám hlavního města Prahy, běžné pravidelně opakující se příjmy kopírují svým nárůstem provozní dotace, poskytované ze státního rozpočtu, či nikoli. Tzn. jestli běžné příjmy pokryjí běžné výdaje nebo se to sanuje z prodeje majetku. 
	Samostatné sestavení rozpočtového výhledu jistě úřad zvládá. Já se domnívám, že je připraven. Pouze nám nebyl předložen. Analýza hospodaření v minulosti. Naplnění zásobníku investičních akcí. Stanovení plánu nadlimitních oprav. Stanovení koeficientu navýšení každoročně se opakujících běžných výdajů. Určení výše příspěvků organizacím zřizovaným, kvalifikovaný odhad výše příjmů. 
	Rozpočtový výhled jako nástroj finančního řízení pomáhá efektivně plánovat využití finančních zdrojů. Udává směr vývoje a priority pro následující období, a zároveň pomáhá odhalit případná slabá a riziková místa hospodaření. Efektivní plánování, sledování výkazů zisků a ztrát, rozvahy a výkazů cash flow pomáhají ke zvyšování hospodárnosti při nakládání s majetkem. Dále umožňují provádět efektivní kontrolu hospodaření. 
Tyto informace nám umožní odhadnout reálné rozpočtové příjmy, které závisí na očekávaných dotačních titulech, vývoji inflace, legislativních úpravách, zaváděné koncepci reformy veřejných financí a další faktory. Především nám dává signál a podklady pro plánování a přehodnocování priorit v oblasti opravy a investic s ohledem na dostupné zdroje financování a jejich případné splácení. Hlavní město Praha by především mělo usilovat o svoji soběstačnost při plnění svých úkolů a vytyčování svých cílů a k dosažení tohoto cíle je plánování nezbytnou podmínkou. O tomto plánování ale nemáme v předloženém materiálu ani slovo. 
Rozpočtový výhled je podle mého názoru sestaven metodou na co máme, a nikoli přehledem, co potřebujeme, co si můžeme dovolit, kolik si můžeme půjčit. Co již zafinancovat nezvládneme, nezjistíme, jaké je vnitřní zadlužení, tzn. co máme vybydleno. Nejsou vyjmenovány konkrétní plánované akce, jejich objem, jejich zdroj financování, výhled zadlužení atd. Nelze si utvořit přehled o situaci. 

Nám. BŘEZINA: Pane kolego, omlouvám se. Já bych opět požádal, aby v sále nastalo ticho. Za jeden ze základních respektů v politice považuji respekt se naslouchat. Opět žádám, aby v prostoru, který nejvíce ruší zastupitele v přilehlých prostorách, nebyl kromě zastupitelů, maximálně novinářů, nikdo. Ani paní Šenarová tam nebude rušit. Omlouvám se, už budu jmenovat. Pane Vašíčku.

P. VAŠÍČEK: Nelze si utvořit přehled o situaci a vazbě mezi potřebami hlavního města Prahy a finančními možnostmi hlavního města Prahy. Nevíme, kolik toho potřebujeme investovat do majetku, rozvoje infrastruktury, jaké máme k tomu roční příjmy, jestli je to v souladu či nikoli. Jaké zadlužení finanční a na neproinvestovaném, tedy opotřebení majetku, vnitřní deficit, jestli budeme mít na splátky či nikoliv. Z tohoto přehledu si opravdu nelze udělat představu o rozpočtovém výhledu Prahy. My jsme dostali pouze sumarizační tabulku rozpočtového výhledu. Ne rozpočtový výhled. V důvodové zprávě jsou informace o tom, o kolik procent se mění čísla v jednotlivých kolonkách, ale nikoli z čeho se skládají. Nezobrazují přehledy nutných investic. 
Já bych poprosil, jestli by nám mohl příslušný ekonomický odbor dodat informace, z jakých podkladů vycházel při sestavování tohoto rozpočtového výhledu, abychom to mohli posoudit. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu kolegovi Vašíčkovi. Další do rozpravy je přihlášena kolegyně Chudomelová.

P. CHUDOMELOVÁ: Děkuji. Dámy a pánové, chtěla bych se zmínit o dvou oblastech. Jednak mě mrzí a nejsem s tím srozuměna, jak málo se dává peněz na kanalizaci v Praze. Jsme v 21. století a doposud v řadě míst, zejména v okrajových, fungují žumpy a septiky. Nedělejme si iluze, že těsní, že tam nejsou trativody atd. A není to jen v okrajových částech Prahy. Jedná se i o třeba Prahu 4. Když se podíváme do rozpočtu v okrajových částech, mohu jmenovat Cholupice, Točnou, kde je jednak přírodní park, je tam druhé pásmo ochrany vodního zdroje, takže není to záležitost jenom kvality bydlení těch obyvatel, ale je to především záležitost životního prostředí, jeho kvality. 
Domnívám se, že bychom si na této oblasti měli dát záležet a měli bychom ji dokončit. Druhá věc, o které chci mluvit, jsou právní služby. Když se podíváme do organizačního řádu Magistrátu, skoro každý odbor má své právníky. Na druhou stranu když se podíváme na web veřejných zakázek, je tam mnoho zakázek na právní služby advokátních kanceláří, většinou jsou zakázky těsně pod 2 miliony, ale ráda bych věděla, jaká kvalifikace je právě těch právníků na odborech. Jestliže je potřeba, aby si magistrát najímal drahé advokátní kanceláře. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji kolegyni Chudomelové. Další do rozpravy je přihlášen pan kolega Effenberk Růžička. 

P. EFFENBERK RŮŽIČKA: Dobrý den, dámy a pánové, dovolte mi v krátkosti, budu relativně stručný, se vyjádřit k rozpočtu hlavního města Prahy. V zásadě první bod, kdy Praha má deficitní rozpočet, navrhováno je – 9 miliard. My se snažíme dávat dopravu zdarma, to je čistý politický populismus, to se nedá jinak nazvat. Dá se dávat doprava zdarma, když na to je, tzn. bez nějakých přebytků. Ale jinak je to, pane Březino, poměrně neobhajitelná tendence, jakým způsobem čerpat peníze z hlavního města Prahy. 

Ohledně rozpočtu jen načrtnu pár kapitol, které určitě stojí za pozornost. První největší kapitola je hrošinec a sloninec za 200 milionů korun. Já nevím, kdo z vás chce teď postavit hrošinec a sloninec za 200 milionů, když šetříme. Asi by zůstal jediný. V době, kdy je opravdu zapotřebí šetřit, zajímalo by mě, co za 200 milionů ta stavba opravdu stojí. Tzn. že hrošinec a sloninec je pro mě naprosto nepřijatelná investice a výdaj, který dle mého názoru hlavní město Praha teď nepotřebuje, ale nemyslím nic proti hrochům a slonům. Ale v tuto chvíli hrošinec a sloninec tam nepatří. 
Další vysokou položkou je rekonstrukce Šlechtovy restaurace za 70 milionů. Opět bych v případě schválení rozpočtu chtěl vidět nějaký výkaz, výměr plánů, projektovou dokumentaci a veškeré náležitosti pro to, aby se tento výdaj 70 milionů ukázal jako opodstatněný. 
Protipovodňová opatření, které Praha jistě potřebuje, ale v plánu rozpočtu jsou za 250 milionů korun, mi přijde neúměrný výdaj. Opět bych poprosil nějakým způsobem doložit výkaz, výměr stavby, kde to bude, podívat se na to. 
Ústřední čistírna odpadních vod za 850 milionů korun, to asi už ani nemusíme komentovat, to už je v médiích relativně hodně medializováno a konkretizováno, nevím, co tam teď jde přes ¾ miliardy, když je vypsaný tender. Je to odložené, není vyřešena kalová koncovka. Nevím, do čeho jsou přesně ty peníze investovány. 
Záchytné parkoviště naproti tomu je tam zase poměrně podceněné. Myslím si, že do infrastruktury P+R parkingu by se mělo investovat daleko víc. Implicitní zadlužení má Praha obrovské a rozpočet se tváří, že ten problém není. Ale jak tady zmínil kolega Tůma, implicitní zadlužení je opravdu v rámci asi 50 miliard, bude to ještě možná víc.
Další položkou je plavecký areál Šutka za 150 milionů korun, to je opět pro mě dost nepředstavitelná akce, co se za 150 milionů má rekonstruovat. 
Z těchto kapitol by se naopak měly věnovat peníze do školství, zdravotnictví a do dalších potřebných kapitol. 
V tuto chvíli já určitě se omlouvám těm, kteří rozpočet zpracovali poctivě a byl udělaný tak, aby, vy jste tam tu kapitolu dobře zpracovali, nicméně rozpočet je infikován nedobrou hospodárností Prahy, a proto já určitě, ani klub TOP 09 nebude pro něj hlasovat. Děkuji vám za pozornost. (Potlesk.)

Nám. BŘEZINA: Další do rozpravy je přihlášena kolegyně Štvánová. Poprosím opět o klid v sále.

P. ŠTVÁNOVÁ: Děkuji, zdravím vás, pane primátore, pánové kolegové, paní kolegyně, ani já nemám nic proti hrochům a slonům, ale chopím se výroku kolegy Růžičky. 200 milionů na hrošinec a sloninec ve srovnání s podobnými 200 miliony v jiné kapitole, tedy odměny pro učitele, a spočítejme si, kolik máme hrochů a kolik máme učitelů. To je na okraj.
Členové klubu TOP 09, kteří jsou zároveň členy výboru pro výchovu a vzdělání, též nemůžou podpořit tento rozpočet, a to z několika důvodů. I když v relativně malém množství 9 miliard korun, které jsou na školství v hlavním městě Praze věnovány, máme samozřejmě velké výhrady, a to konkrétně můžu jmenovat, tady už to také bylo řečeno, jedná se o rozestavěnost některých projektů z minulého období, přičemž obhajoba toho, že je to dědictví minulé politické reprezentace, mě velmi, velmi neuspokojuje, protože mnoho členů této minulé politické reprezentace tvořilo i tento rozpočet. 
Jedná se konkrétně třeba o dostavbu nového pavilonu na základní škole Vachkova v Praze 22. Když víme, že jsme před problémem optimalizace škol a školství a že nám ubývají žáci a budeme muset zcelovat a řešit další problémy se základními a potažmo i středními školami. Tento projekt mi přijde poněkud neuvážený. Ví se o tom už poměrně dlouho, že žactva a studentstva nám ubývá. 
Další třeba jen namátkový problém jmenuji nevyřešenou a poněkud rozmlženě zainvestovanou akci asistentů u integrovaných dětí buď s poruchami učení nebo s jakýmsi fyzickým či psychickým postižením do základních škol a jejich asistence. Asistent má jakousi funkci být pomocníkem a prostředníkem mezi pedagogem a tím dítětem. Tam je jednak velmi málo do toho věnováno finančních prostředků a jednak, a to je poslední věc, která mně velmi, velmi vadí, vysvětlení, že pohyb mezi jednotlivými položkami investičními, neinvestičními atd., může být, že není rozpočet naprosto striktní. Děkuji za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji paní kolegyni Štvánové. Další do rozpravy je přihlášen kolega Hána. 

P. HÁNA: Dámy a pánové, dovolte mi, abych vás informoval, že 3. února výbor pro dopravu projednal rozpočet, a zejména se věnoval rozpočtu kapitoly 03, doprava. Přijal následující usnesení: 1. výbor vzal na vědomí základní data návrhu rozpočtu hlavního města Prahy na rok 2011, 2. výbor odsouhlasil návrh rozpočtu hlavního města Prahy v kapitole 03 doprava na rok 2011. 
Pro úplnost musí uvést, že pro bod 1 tohoto usnesení hlasovalo 8 přítomných členů, jeden byl omluven, tzn. jednomyslně, pro bod č. 2 bylo 5 pro, 3 proti. Jeden člen výboru byl omluven. 
Proč já jsem zvedl ruku na výboru pro souhlas s tímto rozpočtem?  Je to zejména proto, že v ekonomické krizi, v které se pořád ještě nacházíme, je 42 % z celkových výdajů města věnováno do oblasti dopravy, a díky tomu umožnilo město pokračování významných dopravních staveb, jako je městský okruh, metro A do Motola, Štěrboholská radiála, ale např. i příprava výstavby metra D. Jsou to velmi náročné investiční akce, město je nezbytně potřebuje. Já jsem velmi rád, že přesto, že je ekonomická recese, a to prosím nejenom v České republice, tak přesto Praha bez zadlužení je schopna financovat tyto významné infrastrukturní stavby. 
Ze zhruba 20 miliard, které jsou na dopravu, je 14 miliard na běžné výdaje, z čehož je téměř 12 miliard na veřejnou dopravu. Myslím, že to je velmi dobrá zpráva pro Pražany jako takové, zbytek, tzn. 6 miliard, jsou kapitálové výdaje na stavby, které jsem uvedl a které v rozpočtu jsou ještě detailně rozpracovány. 
Musím s politováním říci, že poslouchám tuto debatu a zazněly některé nepravdy. Nevím, proč zaznívá, že město špatně hospodaří. Možná si někdo nevšiml nebo si nepamatuje, že v minulém volebním období, a to v závěru volebního období, když vrcholila hospodářská recese téměř v celém světě, město snížilo své zadlužení. Prosím, teď mě nechytejte za slovíčko, nevím, jestli přesně o 4 nebo 5 miliard snížilo zadlužení. Jestli toto někdo považuje za špatné hospodaření, věřte, že já nikoliv. 
A ještě jednu poznámku. Každý chce, každý na to má právo, hodnotit hospodaření města, ale věřte, že jsou tady agentury, které vystavují rating, a když se podíváte na rating Prahy, tak bych řekl, že mezi evropskými metropolemi patří k nejlepším. Návrh rozpočtu, který je v podstatě vyrovnaný, nám umožní v tomto dobrém hodnocení Prahy pokračovat. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu Hánovi, další do rozpravy je přihlášen pan kolega Vávra. 

P. VÁVRA: Děkuji. Vážený pane primátore, před nějakou dobou jste nás vyzval, abychom byli konstruktivní opozicí. Rád bych na to navázal svým příspěvkem. Snažíme se, ovšem pokud o to někdo z koalice má opravdu zájem. 
Jako příklad mohu uvést oblast informatiky. Na Hospodářském výboru dne 9. 12. bylo příslušnému odboru a potažmo panu prvnímu náměstkovi uloženo vypracovat analýzu stavu majetku a odboru informatiky jako takového. Na dalším zasedání výboru dne 13. 1. byla místo analýzy předložena, nebo jsou tady dámy, řeknu slátanina nebo něco podstatně horšího, která byla rovnou stažena z programu výboru. 
TOP 09 předala komplexní materiál, který specifikoval, co přesně má tato analýza obsahovat, kde se má upravit, jak má být doplněna, předělána atd. Pan první náměstek přislíbil okamžitou nápravu. Bohužel na dalším jednání dne 15. 2. Hospodářského výboru nejen, že analýza nebyla předložena, ale pan náměstek se ani nenamáhal nám k tomu podat žádnou informaci ani zprostředkovaně, neb vím, že byl na služební cestě, nebo aspoň tak byl omluven.
Místo toho navrhoval předseda hospodářského výboru pan Richter odsunout tuto analýzu do doby, než bude vybrán nový ředitel tohoto odboru. Což je za prvé nepřijatelné z toho, aby to viselo na jednom jediném člověku, protože předpokládám, máme funkční odbor, jsou tam i jiní inteligentní lidé a schopní, a za druhé nevím, jak je možné stavět rozpočet, pokud nemáme jeho vlastní analýzu. 
V návrhu rozpočtu roku 2011 je 445 milionů v běžných výdajích a 870 milionů v kapitálových. Celkem se tak bavíme o 1,3 miliardy rozpočtu odboru, který není schopný po 3 měsíce vypracovat ani svou vlastní analýzu své vlastní práce a stavu majetku. 
Za těchto okolností jistě nemůžete očekávat, pane primátore, že pro tuto kapitolu kdokoli z nás zvedne ruku, neb zcela evidentně nikdo kvalifikovaný nebyl schopen uvést, jak vůbec tato část rozpočtu vznikla, když ani sami pracovníci, odpovědní lidé za tuto oblast, nejsou schopni podat zprávu o tomto stavu. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Dalším do rozpravy je přihlášen pan kolega Novotný. 

P. NOVOTNÝ: Dobrý den, vážený pane primátore, dámy a pánové, děkuji za slovo. Působím ve Výboru pro kulturu, a tím výborem prošel rozpočet, přesněji řečeno jeho část, která se týká neinvestičních výdajů. Tedy věnoval jsem se tomu, co výborem neprošlo, výdajům investičním, a musím říci, že v nich nacházím mnoho položek, které mi připadají podivné, ve shodě s panem kolegou Pařízkem si myslím, že jsou to položky, které samy o sobě v letošním roce nejsou až tak velké, ale implikují velké investiční náklady v následujících letech, a mám za to, že si to město v situaci, ve které se nachází, bohužel skutečně nemůže dovolit. 
Jenom namátkou. Vyhledávací studie pro Slovenskou epopej. Abych pravdu řekl, jsem toho názoru, že nejdřív by se mělo vůbec ujasnit, jak to se Slovanskou epopejí bude. Hledal jsem v usneseních Rady, nenalezl jsem v nich nikde jasné stanovisko, zda má být tady nebo v Krumlově. Pokud vím, pan primátor se měl v lednu vyjádřit v novinách, že snad má zůstat v Krumlově. Mně se zdá, že se nejdřív má ujasnit, jak to se Slovenskou epopejí doopravdy bude, a potom teprve se má realizovat vyhledávací studie, na niž nepochybně naváže projekt v řádu desítek milionů a na ni pak třeba stavba v řádu stovek milionů. 
Stejně tak servisní střediska 4 Maríny. Jak jsem se dočetl, jde o nějaká přístaviště výletních nebo rekreačních lodí. Je to záležitost, která v současné době stojí něco okolo 5 milionů korun, a jde o zpracování dokumentace. Jak ale velká investice se z toho v budoucnu vlastně narodí, není zřejmé. 
Stejně tak si nejsem úplně jist položkou Průmyslový palác na Výstavišti. Soudím, že nejdříve by mělo být ujasněno, jak to bude s Výstavištěm, jak to bude s Inchebou. Nejsem si úplně jist, jestli má být zahájena stavba Průmyslového paláce bez toho, že se tyto věci neujasní předem. 
Stejně mně přijde být podivná položka Podzemní garáže u Cihelné brány na Vyšehradě. Je to 300 000, pravda, nic velkého ve vztahu k celkovému rozpočtu, nicméně kolik stavba garáží doopravdy stát bude, a je to vůbec nutné, když je vedle Kongresové centrum, které, pokud já vím, má věčně prázdné podzemní garáže? 
Jedna z položek, ke kterým ještě se chci vyjádřit v této souvislosti, rád bych se připojil ke svým předřečníkům, je to ten už vícekrát skloňovaný hrošinec a sloninec. To není pravda, že hrošinec a sloninec je za 200 milionů. Hrošinec a sloninec je v tomto roce za 200 milionů. Jak jsem si přečet komentář, už se nějakou dobu sloninec staví a hrošinec se stavět začíná, a tudíž bude pokračovat do příštího roku. Jaký je celkový objem těchto staveb? Upřímně nevím, ale zdá se mi, že dosahuje dimenze slovutného mostu přes Vltavu do Tróje, který se staví v souvislosti s tunelem Blanka. Přijde mně, že přece jen hrošinec a sloninec za cenu, kolik stojí jeden most přes Vltavu, je trošku drahý špás.
Jako jistou perličku nakonec jsem si nechal položku rekonstrukce Zrcadlového bludiště. Ta má podle rozpočtu stát 7 milionů. Včera jsem si přečetl v novinách v Metru, jistá Barbora Nováková, což je tisková mluvčí Pražské informační služby, pravila: Projekt zatím není hotov, jisté je pouze to, že do podzimu chceme vše dokončit. Jak tedy proboha vědí, že rekonstrukce stojí 7 milionů? Když nemají projekt? Proč nestojí 3 miliony nebo 30 milionů? A co budou dělat, když zjistí v průběhu, že rozpočtované peníze jim nestačí? 
Zdá se mi, že město v současné finanční situaci si nemůže dovolit investice, které se rozbují v příštích letech do nekontrolovaného objemu, ani podobně nekvalifikovaně připravené investice, jako je třeba zmíněné Zrcadlové bludiště. Prostě si myslím, že takové dobrodružství si město dovolit nemůže. Jak už jsem pravil, působím ve Výboru pro kulturu a věnoval jsem se specificky této kapitole, ale nedělám si iluze, že podobných nonsensů by člověk v rozpočtu nalezl více. Děkuji vám za pozornost. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Další do rozpravy je přihlášen pan kolega Počarovský. 

P. POČAROVSKÝ: Vážený pane primátore, vážené dámy, vážení pánové, mluvili jsme tady dokonce už i o školství, o hroších a slonech, ale tak zásadní věc, jako jsou sociální služby, o nich tady nepadla jediná zmínka. Dovolím si coby místopředseda výboru pro sociální politiku sdělit pár mých pozorování, komentářů, možná doporučení. 
Hlavní město Praha se chystá v tomto roce vydat na služby sociální péče a povinnou správu 708 milionů korun. Z ministerstva práce a sociálních věcí získá kraj Praha na stejné služby 130 milionů korun a v plánu jsou investiční akce z rozpočtu hlavního města Prahy za 300 milionů korun. V součtu tedy 1 138 milionů korun. Připomíná, že se jedná o rozpočtové organizace hlavního města Prahy. 
Na služby sociální prevence a sociálního poradenství, které jsou realizovány zejména nevládními neziskovými organizacemi, tyto jsou financovány z hlavního města Prahy v rámci grantů ve výši 80 milionů korun. Z ministerstva práce a sociálních věcí naštěstí na tyto služby je alokováno 320 milionů korun. V součtu 400 milionů korun oproti  1 138 milionům. 
Takto masivně rozevřené nůžky mezi financováním příspěvkových organizací města, poskytujících služby sociální péče a ostatními službami sociální prevence a sociální poradenství, je podle mého názoru dlouhodobě riskantní z hlediska alespoň zachování stávajícího systému péče a z hlediska dlouhodobých ekonomických dopadů. 

Rezignace na zachování nebo dokonce rozvoj služeb sociální prevence, rezignace na preventivní charakter služeb nás, promiňte mi to, vrací o 20 let zpátky. Jaký je strategický plán a akční plán pro oblast sociálních služeb v rámci kraje a hlavního města pro následující období? Jaká je reálná nákladovost poskytovatelů sociálních služeb, zejména služeb sociální péče? Bude stanovena na základě post benefit analýzy a efektivity služeb minimální nebo optimální siť služeb sociální péče, sociální prevence a sociální poradenství? Jaký způsob financování systému služeb plánujete na období, kdy finanční prostředky na sociální služby z ministerstva práce a sociálních věcí budou od příštího roku alokovány krajům? 
Toto všechno jsou otázky, které, myslím, nemá hlavní město Praha zodpovězeny. Bez jasných odpovědí na tyto kardinální otázky lze jen obtížně sestavit a také podpořit dobrý rozpočet. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA:  Děkuji za vystoupení. Dámy a pánové, v tuto chvíli vzhledem k tomu, že ve 12.30 podle jednacího řádu budou zahájeny interpelace, v tuto chvíli přerušuji zasedání zastupitelstva do 12.30 a prosím pana primátora, aby se ve 12.30 ujal řízení dalšího pokračování. Samozřejmě všichni přihlášení zůstáváme v pořadí a po skončení interpelací, a to podotýkám, jsou dvě varianty ukončení interpelací podle Jednacího řádu, to buď varianta 14.00 hodin, kdy skončí interpelace, popř. když budou vyčerpány všechny přihlášené interpelace, přičemž v tuto chvíli, resp. v 10.00 hodin bylo pořadí interpelací vylosováno, zveřejněno na desce, a takto také budete přistupovat k jednotlivým vystoupením. Budeme pokračovat ve 12.30 hodin. 

Dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP
Prim. SVOBODA: Dámy a pánové, zazněla fanfára, která vás zve zpátky do sálu. Teď jsou to ještě moje slova, protože zahájíme podle programu bod připomínek, podnětů členů Zastupitelstva hlavního města Prahy, tzv. interpelací. 
Prosil bych prvního interpelujícího, Michala Štěpána, připomenutí nesplněných úkolů z minulých zápisů. 

P. ŠTĚPÁN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, mám jen drobnost. Dovolil bych si připomenout panu řediteli Trnkovi, už mu to připomínám podruhé, z prvního zasedání zastupitelstva vzal na sebe úkol zpracovat analýzu nákladů na uvolněné členy zastupitelstva. Rád bych ho poprosil, aby to dokončil. Děkuji. 

ŘEDITEL MHMP P. TRNKA: Už jsem odpověď odeslal, možná je někde na cestě, omlouvám se, je to několik dní. Zjistím, kde je. Měl byste ji mít ve své zastupitelské schránce.

Prim. SVOBODA: Děkuji. Jen připomenu, že podle našeho Jednacího řádu máme dvě minuty na otázku, pět minut na reakci, jednu minutu na doplňující otázku a dvě minuty na reakci. To považuji za zodpovězené. Další interpelace Jiří Liška, Obecní dům. 

P. LIŠKA: Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, tohle je spíš dotaz, ale současně i podnět k jakémusi širšímu zamyšlení nad problémem, zvaným Obecní dům. To, co mě k tomu vyprovokovalo, je skutečnost, že Obecní dům hospodaří v červených číslech. Jedná se o 4 a ¾ milionu podle výroční zprávy za rok 2009. Ztráta sice byla uhrazena z rezerv, vygenerovaných v minulém období, ovšem rezervy byly minimální, byly asi 12 milionů. 

Ve zprávě je za příčinu ztráty označena krize bez dalšího vysvětlení nebo podrobnější informace k tomu. Já se ovšem domnívám, že to je problém systémový. Obecní dům přestal sloužit svému původnímu účelu, tj. místo setkávání občanů pražských, především pražských. Stala se z něj poněkud bizarní turistická atrakce, která spíše Pražana odpuzuje. 
Příspěvková organizace Symfonický orchestr hlavního města Prahy, který by měl být jeho správcem, je tu jen jako nájemce a z městem přidělených prostředků platí nájemné. V příjmech akciové společnosti Obecní dům je tedy částka nepřímé dotace této akciové společnosti. Tam protékají zbytečně peníze, kdy přidělíme FOK peníze, které oni uhradí akciové společnosti, což si myslím, že vůbec není dobré, takhle nepřímo dotovat akciovou společnost. 
K nedobrému dojmu z návštěvy Obecního domu přispívá kromě zdánlivého luxusu i chování personálu, orientační systém budovy atd. Jen bych na konci – proto požaduji podrobnou expertizu příčin ztrátového hospodaření, jaká opatření pro zjednání nápravy navrhujete, uvažujete o personálních změnách ve vedení, v jakém časovém horizontu. Prosil bych o písemnou studii ve lhůtě. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji, písemná odpověď. 

P. KAUCKÝ: Děkuji, pane primátore, vážené dámy, vážení pánové, přiznám se, jedná se o hodně sofistikovanou záležitost, ke které se určitě budu vyjadřovat v písemné podobě. Nicméně rád bych odpověděl alespoň ve stručnosti, než kolegovi Liškovi dodám písemnou odpověď.
Rád bych zodpověděl jeho tři otázky na závěr. Pokud se týká opatření ke zjednání nápravy, samozřejmě opatření budou primárně postavena na úpravě a vyjasnění vzájemných vztahů a vazeb právě mezi akciovou společností Obecní dům a příspěvkovou organizací Symfonický orchestr hlavního města Prahy, to je gró celé záležitosti a myslím si, že bez jasné koncepce a jasného rozhodnutí o budoucnosti vztahů mezi těmito dvěma organizacemi nemůžeme přistoupit k žádným dalším plánům, pokud se týká budoucnosti Obecního domu. 
Nicméně o personálních změnách ve vedení akciové společnosti určitě uvažujeme, uvažujeme o nich už několik týdnů a myslím si, že by měly být zrealizovány v horizontu 2 – 3 měsíců. Jen ve stručnosti k vašim konkrétním otázkám a k celé interpelaci jakožto celku bych se vyjádřil v písemné podobě. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Máme Milana Urbana, tunel Blanka, navýšení stavebních nákladů. 

P. URBAN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych byl stručný ve svých dotazech. Dotazy bych si dovolil, pane primátore, na vás, případně kdybyste mohl delegovat odpovídajícího radního, případně ředitele Magistrátu. 
O tomto tématu jsme v poslední době v médiích všichni hodně slyšeli, četli. Jedná se o jednu věc. Navýšení stavebních nákladů, zdali tato informace byla známa či známa nebyla. Jaký technický a cenový dohled provádí Inženýring dopravních staveb, kde veřejně prohlásil pan Ing. Kvasnička, že de facto na skutečnost navýšení stavebních nákladů už informovali před dobou déle než před rokem a půl. 
Tzn. moje otázka je: Pokud v médiích veřejně prohlásili tuto informaci, kterou jsme si tu předávali před rokem a půl, takže tato informace skončila na odboru městského investora, případně skončila u bývalého primátora, nebo jakým způsobem byla projednávána? Následně na toto prohlášení kolegové v současném Zastupitelstvu, bývalí náměstci pan Klega a pan Blažek prohlásili, že o tomto navýšení vůbec nevěděli, dokonce o tom netušili, že to nebylo známé. 
Tzn. můj dotaz je, jak fungovala bývalá Rada, potažmo aby se zamezilo, aby nová Rada fungovala tímto způsobem, že zde vzniká podezření, že na jedné straně Rada by měla být kolektivním orgánem, zde existují společné informace, společné rozhodování, společná zodpovědnost. A tady to vypadá, že buď informace zůstaly na jednom z odborů, případně zůstaly u primátora nebo jen u určitého nejmenovaného neznámého počtu osob. Tzn. rádi bychom se toho dopátrali, zdali informace byla předána a co se s ní dále dělo. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Odpověď na interpelaci si vyžádal první náměstek Březina. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Vážený pane zastupiteli, já samozřejmě v tuto chvíli tady nestojím jako člověk, který by mohl odpovědět na otázku, jak to proběhlo v minulosti. V okamžiku, kdy jsem se stal náměstkem primátora pro oblast dopravy se zodpovědností za oblasti infrastrukturních investic v oblasti dopravy, tak jsem okamžitě na této záležitosti začal pracovat a vyžádal jsem si komplexní informace a valnou většinu kterých dnes mám, možná 100 % máte prostřednictvím sdělovacích prostředků také vy. 
My jsme jako Rada, jako nové vedení hlavního města v okamžiku, kdy jme zjistili tyto záležitosti a v tuto chvíli se ještě zdržuji toho, že bych říkal, že jsou to nějaká navýšení oproti smlouvě, protože přece jenom je to problematika poněkud složitější a až detailní analýza nám  ukáže, v jaké souvislosti, na základě jakých podnětů k těm prostředkům nad rámec odhadovaného objemu prací, který byl v původní smlouvě, na základě kterých k těmto úpravám smlouvy došlo. 
Co se týká druhé části, tam si myslím, že se můžu znovu vrátit a tady to zopakovat. Aby takto významná infrastrukturní investice, aby o tom Rada nejednala, tak to se prostě v tuto chvíli nestane. Nestane se to proto, protože jsme zavedli nový systém, pilotně to zavedeme na stavbě tunelu Blanka, ale myslím si, že to do budoucna rozšíříme o valnou většinu významných infrastrukturních investic, tzn. my tomu říkáme nový systém informování samosprávy o vývoji těchto investic, a také o finančním plnění. 
Říkal jsem to tady na úvod, ale myslím si, že je dobře, že to můžu v této chvíli zopakovat, začnu svým způsobem odzadu, s tím že každých 6 měsíců, a to na červnovém zasedání a zasedání prosincovém dostane zastupitelstvo kompletní zprávu o průběhu příslušné investiční akce. Teď hovoříme o tunelovém komplexu Blanka. 
Zároveň tuto zprávu před tím, než projde zastupitelstvem, projedná výbor dopravy, kontrolní výbor a finanční výbor. Jednou za tři měsíce bude takováto zpráva předložena Radě hlavního města Prahy, opět v oblasti jak stavební, technologické, tak také v zrcadle finančním posouzení.
Jednou za dva měsíce bude probíhat, říkáme tomu pracovně superkontrolní den, protože kontrolní den výstavby probíhá každý měsíc na úrovni zadavatele, tj. odboru městského investora, a my tomu budeme říkat superkontrolní den. Jednou za dva měsíce za účasti zástupců Rady hlavního města Prahy. A zároveň to, co jsme zavedli v oblasti výstavby metra A, tj.soupis faktur a plnění každý měsíc od IDS, toto samé zavedeme také v tunelovém komplexu Blanka, tzn. náměstek pro dopravu a radní pro infrastrukturu budou každý měsíc dostávat souhrnnou zprávu o finančním plnění a soupisu faktur, které byly na tomto díle vykonány. 
V tuto chvíli se zpracovává detailní analýza položek, zapříčiňujících nárůst finančního plnění. Tuto zprávu projedná Rada 1. března na svém zasedání, a následně jsme se zavázali, že budeme informovat veřejnost. Zároveň v tuto chvíli probíhá skenování celé smluvní dokumentace, která v okamžiku, kdy bude naskenována, je to zhruba 4000 stran, tak bude kompletně zveřejněna na webových stránkách města. 
Samozřejmě jsem připraven a ochoten odpovídat na druhou část vaší interpelace, na první si vyhazuji právo odpovědět písemně, protože jsem nebyl členem minulé Rady a nevím, jakým způsobem probíhaly tyto věci. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Nyní prosím Václava Novotného a rekonstrukce Clam-Gallasova paláce. 

P. NOVOTNÝ: Dobré odpoledne, pane primátore, dobré odpoledne, dámy a pánové, rád bych se zeptal na téma rekonstrukce Clam-Gallasova paláce, což je ostatně blízko k projednávanému rozpočtu. V rozpočtu nacházíme položku 95 milionů na zmíněnou rekonstrukci a to, co z médií o věci vím, je, že se nejedná pouze o rekonstrukci Clam-Gallasova paláce jako takového, ale Mariánského náměstí a konec konců i této budovy. A že to všechno dohromady má stát něco okolo ¾ miliardy. 
Soudím, že se to zcela vymyká možnostem města, soudím, že tato budova je pravděpodobně nejzrekonstruovanější budovou v celé Praze, není to tak dávno, snad 5 let, co tato jednací síň se rekonstruovala nákladem 60 milionů, a tak se táži, zda zmíněná rekonstrukce Clam-Gallasova paláce se omezí pouze na objekt Clam-Gallasova paláce jako takového a kolik ten palác bude stát, nebo zda skutečně má být předmětem i rekonstrukce této budovy a Mariánského náměstí, kde má být jakási louže, která se, když prší, napustí a potom zase vypustí a má se zato, že to bude velká atrakce pro turisty. 
Velmi rád bych věděl a prosím o informaci, co skutečně bude náplní akce, která se nazývá rekonstrukce Clam-Gallasova paláce. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Rekonstrukce Mariánského náměstí, Clam-Gallasova paláce a budovy Magistrátu je záležitost, na kterou proběhla veřejná soutěž. Komise doporučila Subterru jako výherce a náklady investic jsou zhruba 789 milionů korun. To je v tuto chvíli vše. Jako městská rada jsme soutěž neprojednali a vítěze neurčili. Věcí se budeme zabývat až v létě. Klíčový bude vývoj rozpočtu, podle toho se budeme rozhodovat o tom, kdy investice začít a zda je realizovat jako celek nebo podle objektů.
V současné době naše rozhodnutí, které platí, je to, že Mariánské náměstí ani budova Magistrátu se rekonstruovat nebude. Uvolněné prostředky jsou na likvidaci nejnutnější havárie ve vlastním Clam-Gallasově paláci, kde v jednom místě padají stropy, a předpokládáme, přestože tam proběhlo toto výběrové řízení, že budeme sanovat jen Clam-Gallasův palác, nebudeme dělat nic s Mariánským náměstím ani s budovou Magistrátu, i když ten projekt je velmi zajímavý a Mariánské náměstí by vypadalo velmi dobře, není doba na to, abychom tuto investici mohli realizovat. Čili to, co je v rozpočtu, je jen na nejnutnější opravy Clam-Gallasova paláce jako takového. 
Tomáš Hudeček, zastoupení města v orgánech společnosti.

P. HUDEČEK: Děkuji. Pane primátore, vážené torzo z Rady, vážené torzo ze Zastupitelstva, chtěl bych se zeptat vás, pane primátore, a chtěl bych vás upozornit, že nemáme žádné informace o tom, že by např. pan Jančík, Dvořák, Janeček, stejně jako mnoho současných zastupitelů už nesedělo v představenstvech akciových společností ve vlastnictví či spoluvlastnictví hlavního města Prahy. 
Otázka tedy je, kde je a kdy bude vámi deklarovaná rekonstrukce obsazování těchto postů a realizace tzv. německého modelu provedena, tedy situace, kdy v dozorčích radách jsou zástupci vlastníků a v představenstvech je management. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: V této chvíli je kompletně hotovo překlopení Dopravního podniku na německý model včetně Jednacího řádu, včetně způsobu řízení, včetně rozhodování o funkci, o kompetencích dozorčí rady, protože německý model má jiné kompetence, než má model klasický. S panem náměstkem Březinou, který má dopravní podnik v gesci, jsme to podstoupili Dopravnímu podniku, protože je to akciová společnost, která v tomto rozhodování je svébytná.
Časová představa je průběh měsíce března, kdy by mělo proběhnout toto překlopení. Po tomto prvém modelovém procesu proběhnou ostatní naše plně vlastněné, stoprocentně vlastněné akciovky. Materiál k ostatním akciovkám se již připravuje. Jediný problém, který máme, je problém s Kongresovým centrem, protože otázka jeho zadluženosti je trošku složitá. Jednáme v tuto chvíli s Ministerstvem financí o dalším vývoji dluhu a garance, kterou na dluh Ministerstvo financí má. Je to nachystáno, je to hotovo. 
Marta Semelová, sociální situace obyvatel.

P. SEMELOVÁ: Děkuji, vážený pane primátore, obracím se na vás, zároveň na pana radního Dolínka ohledně toho, že se výrazně zhoršuje sociální situace mnohých rodin. Víme o tom, že se snížily finance ze strany Ministerstva práce a sociálních věcí na sociální péči, o tom už tady dnes byla řeč. Dochází k rušení a snižování sociálních dávek a příspěvků. V Praze jsou navíc velmi vysoké ceny mnohého. Mezi těmi výrazně vysokými cenami, sem patří náklady na bydlení. 
Jak víme, mnozí starostové městských částí se navíc chystají v letošním roce dál zvyšovat pro mnohé už neúnosné nájemné. Mnozí lidé na to už nemají. Do problémů se dostávají hlavně senioři, ale také mladé rodiny s dětmi. Myslím, že je pro nás všechny alarmující informace, že v hlavním městě se začínají naplňovat zařízení, jako jsou např. Klokánky apod., dětmi, které sem rodiče odkládají, protože se o ně nedokáží postarat z důvodu hmotné nouze nebo z důvodů bytových. 
Právě z bytových důvodů bylo podle informace z tisku takto odloženo v minulém roce 57 dětí. 
V té souvislosti bych se chtěla zeptat, jak jste připraveni tuto situaci řešit, pomoci lidem. Chtěla bych požádat v té souvislosti pana primátora a pana radního Dolínka, aby se skutečně vážně touto situací v Radě zabývali. A chtěla jsem požádat, abyste v koordinaci se starosty jednotlivých městských částí se pokusili o dohodu v tom, aby skutečně nájemné se nezvyšovalo, protože to je jedním z důvodů, o kterých jsem mluvila, že se lidé dostávají opravdu do vážné sociální situace. Samozřejmě s tím souvisí i další náklady na bydlení. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Prosím pana radního.

P. DOLÍNEK: Děkuji za interpelaci. Myslím si, že to poukazuje na jeden z vážných problémů, který zde skutečně máme. O financování z Ministerstva práce a sociálních věcí budu ještě mluvit ve svém příspěvku k rozpočtu. Zde bych chtěl říci, že současná rada i koalice na toto určitě myslí, na tento problém. 
První krok, který nyní děláme. Za prvé, chtěl bych ubezpečit, že zatím neprobíhá žádná diskuse na půdě hlavního města Prahy o dalším navyšování nájemného v bytech hlavního města Prahy. Tato diskuse zatím není. Městské části bohužel nemůžeme, maximálně vyzvat, aby to zohlednily, ale nemůžeme s tím nic více udělat a určitě budeme vyzývat, aby právě u sociálních případů toto zohledňovali. Ale řada městských částí se snaží toto i dělat. 

Co se týče postoje koalice i Rady, zakotvili jsme jednak nárůst bytové výstavby, resp. pořízení bytového fondu právě za účelem bytů pro mladé rodiny, seniory a sociálně potřebné. Tento bytový fond se bude pořizovat z peněz, které vzejdou z transformace bytového fondu, kam chceme zařadit, a teď ta diskuse probíhá, které typy bytů a domů, tak aby veškerý výtěžek z prodeje stávajícího bytového fondu, který je pro město zbytný, jsou to většinou větší byty apod., se pořídil bytový fond, který je potřebný naopak pro město. Ale musí si také městské části uvědomit, že i ony by měly na svém bedru nést částečně sociální starost i sociální bytovou výstavbu, nejen Magistrát. I zde se budeme snažit v příštích letech nalézat řešení, kde částečně Magistrát bude investovat do sociální výstavby, a vyzveme i městskou část, která by se chtěla přidat k této výstavbě, abychom spojili finanční prostředky. 
Co se týče Klokánku a podobných zařízení, tak např. právě Klokánek je organizace, která je plně administrovaná přes hlavní město Prahu, přestože má po celé republice různé organizace. V návrhu rozpočtu vidíte, je tam částka přes 6 milionů, částka, která je právě pro tyto organizace zřízena, ze které jsou financovány služby, které jsou potřebné. Ale naším cílem je, aby těch služeb bylo financováno co nejméně právě proto, abychom jim předcházeli. Samozřejmě se nemůžeme spokojit s tím, že najdeme peníze na financování této služby, a musíme hledat ty kroky, aby tato služba nebyla potřeba, aby  lidé nemuseli odkládat z důvodu hmotné nouze své potomky a podobné věci. 
Co se týká samotných seniorů a jejich situace u poskytovatelů služeb v oblasti sociální, zde jsme měli v pátek tento sál zaplněn všemi poskytovateli sociálních služeb z Prahy, kde jsme s nimi řešili aktuální situaci, také o tom ještě budu mluvit v příštím vystoupení, a plánujeme na začátek měsíce března prezentaci studie Bydlení seniorů v Praze, na základě této prezentace studie, na konci loňského roku bude Magistrát postupovat v tvorbě strategie bydlení pro seniory v Praze. Děkuji za pozornost. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Následuje interpelace Alberta Kubišty, budoucnost Slovanské epopeje. 

P. KUBIŠTA: Dobrý den, vážený pane primátore, rád bych se zeptal přesně na toto, na budoucnost Slovanské epopeje. 7. ledna jste se dohodl podle ověřených zdrojů se starostou, že Slovanská epopej zůstane v Krumlově. Nyní jsou zprávy, že těch pět pláten, která byla smotána, a tím byla do jisté míry vynucena jejich restaurace, bude vystaveno v Praze. V rozpočtu, jak zmiňoval kolega Liška, jsme našli třímilionovou částku na jakousi vyhledávací studii pro budoucí budovu Slovanské epopeje. 
Ptám se, co bude se Slovanskou epopejí po 31. 12. 2011, zda zůstane takto z mého pohledu nesmyslně rozdělena na pět pláten a zbytek, co bude stát podle vašeho odhadu výstavba nového pavilonu, jakou má výstavba zhruba časovou představu a co bude se Slovanskou epopejí mezitím. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji za komplex těchto otázek. Není to tak krátké na odpověď. V současné době skutečně pět pláten bylo odvezeno do Prahy. Byla uložena v místnosti klimatizované. Když jejich teplota ze zhruba 2°, kterou měla, vylezla nahoru, byla postupně rozbalena a zkontrolována, protože riziko poškození díky teplotě a díky tomu, že ležela na zemi a jsou tam přece jen hlodavci, bylo veliké. Musím konstatovat, že díky tomu, že ta plátna jsou lodní plachty, takže vydrží strašně moc, plátna nebyla poškozena. 

Všechno ostatní je problém toho, že to tam nikdo z vás nezná, nikdo z vás tam nebyl. Těch pět pláten, která jsou odvezena, zatím nebudeme vracet zpátky z jediného důvodu. My bychom chtěli, aby ta zbývající plátna byla rozvěšena tak, aby skutečně ti návštěvníci nechodili těsně okolo nich a neměli možnost na ně sahat, dokonce se o ně otírají oblekem, jak to bylo těsně u sebe, tak se tam projít nedá. Domluvili jsme se s panem starostou, že umožníme, aby expozice byla rozvěšena v důstojné podobě, a těch 5 pláten bude teď vyvěšeno v Praze v prostorách, kde původně na Letné byla Epopej vystavena, vůbec prvně prezentována ve vstupní hale dole. 
Jaký bude další vývoj nebo osud Epopeje, závisí na dvou věcech. První věc je zásadní. My musíme mít naprosto jasné právní stanovisko, jestli závazek, který Mucha ve svém převodu na Prahu dává, tzn., že Praha proto vybuduje důstojné místo, jestli je pro nás vazebně platný podle našeho práva i podle evropského práva, protože kdyby byl platný a musel být respektován, veškerá diskuse na toto téma končí a my musíme, chceme-li si ten majetek zachovat, a víme, že tady jsou ještě nějací jiní dědicové, kteří se k němu hlásí, musíme proto ten prostor vybudovat. Pokud by tento závazek nebyl právně vymahatelný, jsme s panem starostou domluveni tak, že nemáme žádný principiální problém s tím, jestli by plátna byla v Moravském Krumlově, pokud by Moravský Krumlov v součinnosti s Jihomoravským krajem, svými prostředky z galerií, zajistil to, aby prostory byly dostatečně kvalitní pro výstavu, aby tam teplota neklesala na nulu, aby celé zázemí bylo důstojné té Slovanské epopeje. Ten zámek byl prapůvodně vybrán jako úschovna, tam neměla být výstavní plocha. 
To, co víme bezpečně, že bychom příští rok chtěli v Praze přes podzimní měsíce a zimu udělat výstavu těchto pláten. Na tu dobu bychom Moravskému Krumlovu umožnili ze sbírek galerie tam vytvořit nějakou jinou náhradní výstavu, aby prostor fungoval, nebo v tu dobou mohou udělat rekonstrukci prostoru. 
Bezprostřední osud je ten, pět pláten bude vystaveno v Praze, na jaře může Krumlov začít vystavovat v trošičku zvětšené prostoře, když tam pět pláten bude chybět. Na podzim bychom chtěli udělat kompletní výstavu v Praze a do té doby by snad mělo být jasno právně, jestli jsme povinni nebo jestli můžeme uvažovat o nějakém jiném vývoji té Epopeje. V nejstručnější podobě, co si myslím, že je potřeba, abyste věděl. 
Milan Effenberk Růžička, tunel Blanka, vysvětlení prodražování stavby, ostatní informace o stavbě. 

P. EFFENBERK RŮŽIČKA: Dobrý den ještě jednou, měl bych dotaz ohledně tunelu Blanka přímo na pana Březinu. Jelikož nám bod nebyl prohlasován pro návrh dnešního programu, tak bych se chtěl zeptat: Celkové prodražování o 10 miliard, následné kroky, které provedete pro to, aby už se taková situace případně nemohla opakovat. Chápu, pane Březino, že to je dědictví, které jste zdědil. Ale vztah mezi IDS a schvalováním rozpočtu, protože prodražování probíhá od roku 2008 postupně a vyplavalo na povrch až v následujících týdnech. To je o zdražení.
A potom se chci zeptat, jestli jste uvědomen nebo už víte o případném problému ve Stromovce, kde tunel byl ražen blíž k povrchu, tím dochází nejen k propadu, o kterém jsme všichni věděli, ale bude docházet k následnému odvodňování vrstev nad tunelem, tzn. že některé stromy ve Stromovce uschnout, protože hladina podzemní vody bude níž. Kdo případně tyto škody zaplatí a jak to budete řešit. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Prosím pana prvního náměstka.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Vážený pane zastupiteli, tunel Blanka dnes potřetí. Mohu zopakovat základní věci v tom, že my hovoříme o nějakém navýšení. Z mých výstupů i do médií víte, že v minulém období posledních 4 let jako člen výboru pro dopravu, když jsem se několikrát tázal, jak je to s vývojem financování této stavby, a vždy jsem byl ujišťován, že je vše dle plánu a vše dle vysoutěžených základních cen. 
Pravda je v tuto chvíli trochu jiná, ale abych měl komplexní přehled o té pravdě a mohl s jistotou říci, že to bude 6, 8, nebo 10 miliard, tak já opravdu potřebuji detailní analýzu, kde se jasně řekne, proč k určitému navýšení oproti původním předpokladům došlo, protože i já předpokládám, že u mnoha výdajů to budou externí vlivy, např. rozhodnutí Českého báňského úřadu, které nařídilo, co dělat jinak, než bylo předpokládáno v původním projektu. A věřím také, že najdeme položky, na kterých budeme moc ušetřit, nebo nebudou realizovány, protože nebudou tak nutné pro tuto stavbu. 
Ale důležité je mít na stole detailní analýzu a následně z této detailní analýzy vytvořit určitou revizi jednotlivých položek, kterých je dnes odhadem asi 25, o kterých se v této chvíli bavíme, a projednat je se všemi dotčenými subjekty, protože ono to přece není o tom, že odbor městského investora si něco vymyslel a zadal to navíc. Tady je mnoho subjektů, ať jsou to městské části, TSK, hasiči, policie, Dopravní podnik, odbor krizového řízení atd., to jsou instituce, které se podílejí potom na správě systému, podílejí se na důsledcích celého komplexu, a proto samozřejmě do toho nějakým způsobem ingerují a já potřebuji a chci, abychom věděli, kdo to kdy zadal, proč to zadal a jakým způsobem to bude vytvořeno, popř. už to bylo proinvestováno.
A na základě těchto výstupů, které odhaduji od detailní analýzy zhruba měsíc, bychom potom chtěli projednat výsledky této revize se zhotoviteli stavby. Prosím, říkejme a naučme se říkat zhotoviteli celé stavby, nikoliv jenom firmu Metrostav, protože zhotovitelů je víc např. technologická část. A to s akcentem na dopady celého finančního plnění a termín dokončení, přičemž budeme dbát na to, a to tady také již zaznělo při projednávání rozpočtu, abychom se pokusili maximálně vyjít vstříc povrchovým záležitostem tak, aby některé důsledky, které stavba má pro obyvatele hlavního města Prahy, aby byly pokud možno co nejlépe a nejrychleji vyřešeny. 
Co se týká druhé technologické části, přiznám se, nejsem odborník na stavbu tunelů, nejsem odborník na jeho technický monitoring atd., tzn. tady si vyhrazuji právo vám do 30 dnů podle Jednacího řádu odpovědět písemně na detaily z části otázky. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Následuje interpelace Jan Vašíček, Dopravní podnik, prodej vestibulů. 

P. VAŠÍČEK: Vážený pane primátore, rád bych se vás zeptal na připravované či již uskutečněné prodeje vestibulů metra. Dle informací, získaných na výboru pro dopravu, se plánuje prodej vestibulu metra Roztyly. Dále dle vyjádření ředitele Dopravního podniku pana Dvořáka je již prodán nebo je podepsána smlouva o budoucí kupní smlouvě s investorem projektu Proto Háje na prodej vestibulu metra C Háje. O informaci jsem pana Dvořáka požádal, ale měli bychom je projednávat na příštím zasedání Výboru pro hospodářskou politiku a informatiku, ale zajímal by mě váš názor a názor Rady hlavního města Prahy k této otázce. Údajně je také možná již prodán vestibul stanice metra Národní. 
Je v této otázce přijata Radou nějaká strategie a jaké k tomuto postupu má Rada stanovisko? Osobně bych chápal věcné břemeno, smlouvu s investorem o modernizaci a využívání vestibulu atd. Prodej je ale dle mého názoru nedobré řešení. U stanice metra Háje je tento prodej o to více zarážející, že dle mých informací kupující, tedy investor, nevlastní v okolí žádné jiné pozemky. Připravuje developerský záměr i bez souhlasu vlastníků pozemků na cizích pozemcích, žádá o odstranění kódu míry využití na cizích pozemcích, nechávám si v Radě městské části Praha 11 schvalovat stanoviska ke svému záměru na cizích pozemcích, což není podle mého názoru standardní postup. 
Rád bych vás požádal o písemnou odpověď a dostupné podklady k prodeji vestibulu u stanice metra Háje, tzn. kopie žádosti, stanoviska městské části, Magistrátu, dalších stanovisek, případně kopie kupní smlouvy. Děkuji.

Prim. SVOBODA: Pan náměstek. 

Nám. BŘEZINA: Vážený pane zastupiteli, v této záležitosti se opravdu budu věnovat části písemné, ale myslím si, že jedno je důležité, aby tady zaznělo. Jestliže jste se ptal, jaký je záměr Rady hlavního města Prahy atd. v této oblasti, tak já myslí, že ten záměr vzhledem k tomu, že to je majetek Dopravního podniku, a.s., která je samostatnou akciovou společností, byť ve stoprocentním vlastnictví hlavního města Prahy, tak samozřejmě určitý záměr tady existuje. 
Záměry jsou podle mého názoru dva základní. Prvním základním záměrem je, aby vestibuly metra prošly určitou revitalizací, tzn., aby byly přívětivější pro cestující, aby se staly a známe příklady ze zahraničí, že vestibuly metra jsou i místem, kde si lidé mohou nakoupit, kde mohou dělat další věci, tzn. k určité revitalizaci těchto vestibulů jsem určitě pro, aby docházelo.
A druhou částí určitého záměru je také, a celé dopoledne se o tom hovořilo, ještě se k tomu vyjádřím při projednávání rozpočtu, a to jsou dodatečné finanční zdroje pro Dopravní podnik, a to znamená realizace těchto projektů.
Konkrétně k projektu Háje vám pošlu odpověď písemnou do 30 dnů podle Jednacího řádu. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Následuje opět Jan Vašíček, KCP.

P. VAŠÍČEK: Vážený pane primátore, rád bych se vás zeptal na situaci ohledně splátky dluhu Kongresového centra Praha. Podle informací na hospodářském výboru není v návrhu rozpočtu počítáno s příspěvkem, dotací pro Kongresové centrum na splátku jistiny úvěru. Dle informací předsedy výboru pana Richtera v tuto chvíli město čeká na vyjádření Ministerstva financí ČR, které posuzuje záměry odložení. V návrhu rozpočtu nejsou tyto prostředky z důvodu nedostatku finančních prostředků.
Údajně přišel od Ministerstva financí dopis na Magistrát k vašim rukám, že je za nás připraveno převzít závazek platby úroků a dluhové platby. V souvislosti s tím, že je naším ručitelem. Splátka je až v dubnu, tzn., že máme jeden a půl měsíce na to, jestli město zareaguje samo, případně jestli ministerstvo potvrdí možnost odložení. Krizová varianta je vyřešena, že ministerstvo to případně musí uhradit, tzn., že jako by nic nehrozí.
Podle dostupných informací se vyjádřil pan Jákob, tiskový mluvčí Ministerstva financí, že ministerstvo nepočítá s úhradou dluhu. Dopisem oslovilo Kongresové centrum Praha, kde potvrdilo, že v případě nezaplacení splní svoji povinnost a zaplacenou splátku ale bude následně vymáhat po Kongresovém centru. 
Rád bych, jestli byste mohl potvrdit informaci od pana Richtera, že máte dopis od Ministerstva financí, ve kterém píše o tom, že je připraveno převzít závazek. Děkuji. 

Nám. KABICKÝ: Dámy a pánové, pěkné odpoledne. Pane Vašíčku, situace je následující. Dopis Ministerstvo financí skutečně zaslalo, tento dopis však potvrzuje smlouvu z roku 1998, resp. dohodu, kdy Ministerstvo financí se zavázalo, že v případě, že Kongresové centrum nebude mít finanční prostředky na splátku dluhu, těch 55 milionů EUR, že poskytne. Zrovna tato situace v letošním roce nastala, kdy na rozdíl od loňského roku, kdy došlo k navýšení jmění o 100 milionů a Kongresové centrum nevyužilo té nabídky Ministerstva financí, tak v letošním roce, kdybychom to znova udělali, tak by došlo k tomu, že by to bylo možno brát jako nedovolená podpora. Z tohoto důvodu příští Radu bude tisk, kdy valná hromada, Rada hlavního města Prahy pověří představenstvo, aby akceptovalo tento nabídkový, resp. potvrzující dopis Ministerstva financí a přijalo. Pochopitelně tímto přijetím dojde k nárůstu dlužné částky, která je splatná v roce 2014. 
Chtěl bych říci, že na příští Radu 22. k tomu je připraven tisk i s důvodovou zprávou. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Další interpelace je Milan Urban, ÚČOV -  financování bez dotace z EU. 

P. URBAN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, napodruhé s dotazem z jiného soudku. Týká se to Ústřední čistírny odpadních vod. Sami víte již z minulosti, v minulých volebních obdobích, tato diskuse už trvá řadu let, jsou různé modely financování. Vážíme si toho, že nyní je nová Rada, pan primátor vede po dlouhé době jakožto představitel hlavního města Prahy přímá jednání v Bruselu, doufáme, že toto dopadne pozitivně, ale samozřejmě myslíme i na variantu, kdyby toto nevyšlo. Rádi bychom od vás věděli odpověď, jakým způsobem by se tato Ústřední čistírna odpadních vod financovala.
Již v minulosti byly předkládány různé modely, modely, které se diskutovaly i na Úřadu vlády, na Ministerstvu pro životní prostředí apod. Jeden z těchto modelů právě také byl, že de facto financování výstavby by převzala Veolia, která by vlastně v rámci korporátního financování celý tento projekt zainvestovala a zpětně by se toto zainvestování odráželo do skokového nárůstu vodného a stočného a tímto by se celý tento projekt dlouhodobě zpětně profinancoval. 
Samozřejmě toto bychom viděli jak z pozice opozice, tak z pozice řadových občanů hlavního města Prahy jako variantu maximálně negativní, nicméně různé chyby, které se staly v uplynulých volebních obdobích, teď nechci hovořit o uzavření, prodloužení smlouvy apod., ale jakožto fakt, který je, že tyto chyby by se jen převedly k zátěži řadových občanů. 
Rádi bychom od vás měli odpověď, že pokud by se uvažovalo o dalších modelech způsobu financování, že tento model, že by se financovalo z prostředků Veolie, a ta by následně tyto prostředky vybírala skokovým nárůstem vodného a stočného, že tato varianta bude ze strany města zamítnuta a na mikrofon že byste prohlásili, že tato varianta se nebude brát jakožto pravděpodobná možná. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji za tuto otázku, je skutečně velmi zásadní a podstatná. Já doufám, že se v tuto chvíli budeme pohybovat jenom v rovině hypotéz a teoretických úvah, že se nám jednání s EU podaří dojednat do konce. Mé první jednání s ředitelem Ahnerem bylo více než povzbuzující. Následné jednání ministra Chalupy také přineslo pozitivní informace, takže předpokládáme, že když dokážeme splnit všechny ty podmínky, které EU vyžaduje, že bychom na tu dotaci dosáhnout měli.
Ale kdyby k tomu nedošlo, což znovu opakuji, doufám, že nebude, financování bez dotace z EU by s největší pravděpodobností muselo být kombinací několika zdrojů. Jistě bychom museli uvažovat o nějakých vlastních prostředcích města, které by město v té fázi muselo mít. Museli bychom jednat a uvažovat o případné státní dotaci, protože to není projekt ryze pražský, je to otázka znečišťování Severního moře, kde Česká republika je označována jako 30% znečišťovatel Severního moře, že jsou to vody od nás. Byla by to jistě otázka předplaceného nájemného provozovatele pražské vodohospodářské infrastruktury. Externí financování, přičemž jako nejvýhodnější by bylo zřejmě použití úvěru od Evropské investiční banky. To jsou možné kombinace zdrojů. 
K tomu zvyšování vodného a stočného, jen jako informaci musím na tomto místě říci, že platba je v hlavním městě Praze téměř nejnižší v celé republice, pohybuje se v dolní šestině. Všechna ostatní česká města i malé obce ho mají daleko vyšší. Že tam nějaké nárůst bude, je možné nebo pravděpodobné, ale nemělo by to být to, co říkáte, skokový nárůst, který by řešil náklady na budování Ústřední čistírny odpadních vod. 
Kolega Jan Vašíček, Dopravní podnik, prodej areálu Středního odborného učiliště Košíře.

P. VAŠÍČEK: Vážený pane primátore, rád bych se vás zeptal na prodej areálu Středního odborného učiliště Košíře. Usnesením představenstva Dopravního podniku hlavního města Prahy, a.s., č. 9/2009/4.7 ze dne 20. 7. 2009 byl schválen koncepční záměr prodeje zbytného nemovitého majetku ve vlastnictví Dopravního podniku Praha. Obsahem záměru byl i prodej areálu Středního odborného učiliště Košíře. Ve smyslu výše uvedeného předložil předseda představenstva Dopravního podniku Praha Radě hlavního města Prahy v působnosti valné hromady k projednání návrh na schválení odprodeje tohoto areálu za kupní cenu 72 550 000 korun bez DPH a za podmínky zachování nájemní smlouvy se Střední průmyslovou školou dopravní za stávajících podmínek po dobu 2 let ode dne právních účinků vkladu vlastnického práva do katastru nemovitostí.
Rád bych vás požádal o informaci, jestli Rada hlavního města Prahy odsouhlasila tento prodej a jestli tento souhlas případně vychází z nějaké dlouhodobé koncepce nakládání s přebytečným majetkem nebo koncepcí školství atd. Také bych se rád zeptal, jestli byl tento materiál před jeho projednáním na Radě předložen na výbor pro hospodářskou politiku a informatiku. A také, jestli budou tyto materiály předkládány dle nového Jednacího řádu Rady na výbor pro hospodářskou politiku před jeho projednáváním. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Poprosím pana prvního náměstka, to spadá do jeho gesce. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Vážený pane zastupiteli, na první vaši otázku mohu odpovědět ano, tj. Rada hlavního města Prahy schválila odprodej areálu společnosti CEI Estate  za celkovou kupní cenu 72 550 000 bez DPH včetně podmínky zachování nájemní smlouvy se Střední průmyslovou školou dopravní za stávajících podmínek po dobu 2 let. 
Co se týká tohoto rozhodování, není to standardní rozhodování Rady hlavního města Prahy. Standardní rozhodování vychází ze zákona o hlavním městě Praze, kdežto toto je rozhodování v působnosti valné hromady Dopravního podniku. Protože stanovy společnosti Dopravní podnik určují, že některé operace, které dopravní podnik provádí, především v majetkové oblasti, podléhají schválení valné hromady, tj. rozhodnutí jednoho akcionáře v působnosti valné hromady, tj. Rady hlavního města Prahy.
Co se týká vztahu tohoto rozhodování k výboru pro hospodářskou politiku a informatiku, tak jsem připraven s předsedou tohoto výboru se o tom poradit. Já jsem nepředpokládal, že tato věc, tím že nespadá do působnosti Rady z hlediska zákona o hlavním městě Praze, tj. z hlediska toho, co posuzujeme, že by to mělo procházet tímto výborem, na druhé straně se tomu nebráním, tzn. můžeme najít cestu, jakým způsobem toto budeme řešit. 
Jinak připomínám, že stejnou nebo podobnou interpelaci měla paní kolegyně Semelová již na minulém zasedání Zastupitelstva, a taktéž dostane v příslušné legislativní lhůtě ode mě písemnou odpověď. 
Na druhou otázku, zda to vychází z nějaké určité koncepce, tak ano, Dopravní podnik má zpracovánu koncepci v této oblasti a právě odprodej tohoto areálu souvisí s tím, že dochází k určité redislokaci, resp. k tomu, že se snažíme, aby působnosti vzdělávání v oblasti dopravy bylo dislokováno na méně pracovišť, méně míst, než je v současné době, tak aby výuka byla mnohem efektivnější. 
Za třetí to také souvisí s koncepcí odprodeje zbytného majetku Dopravního podniku, tak aby získával další zdroje pro svoji činnost. Samozřejmě detailně odpovím písemně do 30 dnů. 

Prim. SVOBODA: Je ještě doplňující dotaz? (Ano) Máte jednu minutu. 

P. VAŠÍČEK: Požádal bych jenom, jestli by mi mohly být dodány ty dvě koncepce, o kterých jste hovořil, Dopravního podniku, abych se na ně mohl podívat. 

Prim. SVOBODA: Máte dvě minuty na reakci. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, myslím, že budu velmi stručný. Samozřejmě příslušnou koncepci v oblasti vzdělávání dodáme. Když jsem hovořil o koncepci prodeje zbytného majetku, tím myslím koncepce ve smyslu, že takto chceme prodávat zbytný majetek. Neexistuje na to ucelený písemný dokument. Ale je to koncepce ve smyslu schválení. Ano, jdeme cestou odprodeje zbytného majetku Dopravního podniku. Věřím, že ani TOP 09 toto nebude zpochybňovat. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Jan Vašíček, olympiáda v Praze. 

P. VAŠÍČEK:  Vážený pane primátore, rád bych se vás zeptal i v souvislosti s dnešním projednáváním rozpočtu, jestli současné vedení Prahy, Rada hlavního města Prahy uvažuje o pořádání olympiády v Praze či nikoli. Díky plánům na olympiádu, se kterými přišel pan Bém, máme metropoli, která má metro v poli. Máme řadu analýz, projektů, studií, které jistě stály nemalé finanční prostředky, a já bych vás rád požádal o seznam nákladů spojených s tímto záměrem. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Poprosím pana radního Kabického. 

Nám. KABICKÝ: Dámy a pánové, nejdříve bych uvedl, že OPSK, Pražská olympijská společnost, která k 1. 9. má na svém účtu 166 000 korun, nemá žádné závazky, žádné pohledávky. V minulosti, kdybyste využili stenozáznamů ze Zastupitelstva, probíralo se x auditů. V současné době je možno využít úpravy od 1. ledna živnostenského zákona a zrušit tuto společnost. Rada hlavního města Prahy se touto otázkou zrušení ještě nezabývala, bude to teprve k jednání.
Co se týče metra v poli, shodou okolností jsem tam 4 roky byl starostou. To nemá přímo souvislost s pražskou olympiádou, ale je to rozvojové území.
Co se týče plánů, jestli budeme či nebudeme, tak si myslím, že se tím nejdříve budou zabývat výbory a pak teprve to budeme zde probírat. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Reakce, ano. 

P. VAŠÍČEK: Jen doplňující otázka: Rozumím tomu, že výbory to mohou projednávat, ale mě zajímá stanovisko současné koalice, jestli je její prioritou pořádat v Praze olympiádu. Děkuji. 

Nám. KABICKÝ: Nechci se vás dotknout. Pakliže byste prostudoval naši koaliční smlouvu, ta zmínka o olympiádě se v tomto volebním období nevyskytla. 

Prim. SVOBODA: Děkuji a kolega Vašíček naposledy, OMI. 

P. VAŠÍČEK: Vážený pane primátore, rád bych se vás zeptal, jestli je pověřen řízením OMI pan Zlatohlávek, který byl dříve zaměstnancem společnosti Metrostav. V souvislosti s kauzou souboru staveb tunelu Blanka by tato informace jistě zajímala více osob. Otázkou je, jestli nemůže v tomto případě následně dojít třeba ke konfliktu zájmů. A další doprovodná otázka, jak to vypadá s výběrem nových vedoucích odborů i u dalších odborů. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Odpověď na první otázku, ano, je pověřen vedením tohoto odboru, odpověď na druhou otázku, v současné době jsou vypsána výběrová řízení. Termín přihlášek již uplynul. To znamená, že tato výběrová řízení proběhnou v časové lhůtě, kterou určíme svým rozhodnutím. 

Mám zde dvě písemné interpelace Petra Šimůnka. Ta první interpelace je adresována na mě. V souladu s tím, co je na titulní stránce napsáno, je to materiál, který já budu koordinovat a stáhnu od všech těch, kterých se to týká. Odpověď bude v písemné podobě v zákonné lhůtě. 
Druhá písemná interpelace je na pana radního Noska ve věci velké zastavěnosti v blízkosti Malešického lesa. 

Nám. NOSEK: Děkuji. Na tuto konkrétní interpelaci odpovím písemně.

Prim. SVOBODA: Protože nemám žádnou jinou předloženou interpelaci, vyhlašuji desetiminutovou přestávku, pak budeme pokračovat v přerušeném programu. 

Nám. BŘEZINA: Vážené kolegyně, vážení kolegové, desetiminutová pauza uplynula, vracíme se k rozjednanému bodu, resp. ke sloučené rozpravě ke dvěma bodům, a to Návrhu rozpočtu hlavního města Prahy a problematice obligací, které s tím velmi úzce souvisí. Do rozpravy jsou přihlášení, je to přesně tak,jak to bylo na konci přerušené rozpravy, tzn. v tuto chvíli prosím k mikrofonu pana náměstka Kabického. Pana Kabického nevidím, podle Jednacího řádu ztrácí pořadí, další do rozpravy je přihlášen kolega Lohynský.

P. LOHYNSKÝ:  Dobrý den, dámy a pánové, já jsem v dnešním bloku zaznamenal dotazy na Šlechtovu restauraci. Chtěl bych se k tomu vyjádřit. Šlechtova restaurace je památkově chráněný objekt v unikátní poloze, troufnu si tvrdit putovní místo. Tato stavba již řadu let chátrá a vznikají na ní nenapravitelné škody. Rok je tento stav kritizován a padají otázky, proč se s tím nic nedělá. Nyní chceme něco dělat a realizovat. Na letošní rok je alokována částka 70 milionů korun a na příští rok odhad celkové finanční opravy je v rámci 180 milionů korun, tzn. že ještě na příští rok by se tam měla poskytnout další částka. Domnívám se, že Šlechtova restaurace se stane opět místem, kde se všichni budeme scházet a bude to příjemné místo. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu radnímu Lohynskému, dále je přihlášen pan náměstek Weinert. 

Nám. WEINERT: Děkuji za slovo. Navazuji na vystoupení paní kolegyně Štvánové, které se nelíbí některé části rozpočtu školství. Já si paní magistry vážím, protože vím, že je kantorka, a vážím si jejího názoru. Chápu i to, že musela najít nějaký důvod, proč nepodpořit rozpočet, nicméně ten důvod, který si našla, není až tak závažný podle mého názoru, a to za prvé proto, že v 8,5miliardovém rozpočtu jsou tyto dvě položky malicherné, za druhé jsme si to vyjasňovali na výboru pro vzdělání. 
 A za třetí kdybych se měl vyjádřit k těm dvěma jednotlivým položkám, které jí vadí, tak jedna z nich je dotace na výstavbu mateřské školy a školy pro Prahu 22. Je to, jak říká ona, dědictví. Proběhlo tam výběrové řízení, dělá to odbor městského investora, uzavřel smlouvu o dílo, tím vznikl jakýsi závazek, který město musí plnit, takže rozpočtovaná částka je tam proto, aby se tento závazek mohl dodržet, kvůli penále a ostatním věcem. 
Nediskutuji o tom, zda projekt je nebo není oprávněný, prostě nastane tak, jak je, jsou tam závazky, které bychom měli držet, ještě těch 40 milionů, které tam nejsou všechny. Původní požadavek byl na 60, ještě jsme to trošku ořízli,  ale víc to asi nešlo. 
Co se týká asistentů pedagoga, tam jsme se domluvili na tom, že víme, že ta částka je nízká a že se s ní budeme zabývat v průběhu roku, až jak se vyvinou požadavky z jednotlivých městských částí. Chci zdůraznit to, že to není projekt města, magistrátu, ale je to projekt na základních školách, který financují městské části a my jim v tom pomáháme. Není to naše povinnost ty peníze uhradit, ale protože víme, že to je společensky potřebné, tak tam ty peníze dáváme. Děkuji za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu náměstkovi Weinertovi. Dalším do rozpravy je přihlášen kolega Štěpán.

P. ŠTĚPÁN: Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych reagoval na vystoupení kolegy Hány a znovu bych rád zdůraznil, za poslední dvě volební období došlo k navýšení příjmů města o více než 50 %. Pokud tady kolega Hána hovořil o tom, že město má různé ratingy, které jsou dobré, že situace není katastrofální, není to zásluhou vedení města, ale je to zásluhou daňových poplatníků, protože to navýšení více než 50 % bylo takové, že ho ani nikdo nečekal. Vedení města stačilo tyto peníze utratit a ještě Prahu zadlužit. Znovu bych chtěl zdůraznit, že to opravdu dobrý rating není zásluhou vedení města, ale je to zásluhou občanů, kteří poctivě pracují, vydělávají a platí daně. Děkuji. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Další do rozpravy je přihlášen kolega Hudeček. 

P. HUDEČEK: Pane primátore, vážená Rado, dámy a pánové, jsem povinen jako zastupitel vysvětlit svůj postoj k předloženému návrhu rozpočtu pro rok 2011, tedy materiálu, který jsme měli jako opozice k dispozici a ke kterému jako jedinému se mohu vyjádřit. Vyjádřím se však ze své působnosti a odbornosti pouze a jen ke kapitole 3 doprava. Jedná se však o zásadní kapitolu rozpočtu, tedy myslím, že má stanoviska budou do jisté míry univerzální. Nebudu se zde zmiňovat o tom, o čem mluvili mí kolegové předchůdci ohledně např. jízdného zdarma. Ani zde nebudu více komentovat finanční stav Prahy, ve kterém se naše metropole nachází, byť se tento stav nezdráhám nazvat tunelem a Prahu jako takovou do budoucna vytunelovanou. Vytunelovanou smlouvami, které nelze vypovědět, smlouvami, které zavazují město k investicím, které v některých případech Praha ani nepotřebuje. 
Úvodem bych však chtěl připomenout, že daný materiál, ke kterému se budu vyjadřovat, a budu říkat výhradně fundamentální výtky k této kapitole, tak daný materiál jsem nemohl komentovat na výboru pro dopravu, protože nám byl předložen materiál jiný z důvodu chyby úředníků. Věřím stále, že to byla chyba. 
Nyní tedy již k připomínkám, mám jich v podstatě pět, ale zaberou nějaký čas. Za prvé běžné výdaje, chybějící podklady. Rozhodující položkou rozpočtu pro Pražskou integrovanou dopravu je kompenzace pro Dopravní podnik plus další výdaje s tím spojené. Jedná se o necelé tři miliardy korun. 
Velmi pečlivě jsou zdůvodňovány nárůsty kompenzací z nejrůznějších důvodů, ale chybí ten daleko nejdůležitější podklad, chybí mi rozpočet a přehled hospodaření samotného Dopravního podniku. 
Za druhé, chybné předpoklady, ze kterých vychází rozpočet. Veškerá navýšení a požadavky vycházejí z předpokladu, že dosavadní náklady na příslušnou činnost jsou vynaloženy efektivně. Což ovšem není nijak doloženo. Například inflační navýšení u nákladů, které jsou zbytečné nebo neefektivně vynaložené, je zcela zmatečná informace. 
Za třetí, chybný přístup k celému rozpočtu. Dokument je postaven na principu výdajů bez ohledu na investiční a nákladové operace. Takový přístup nemá nic společného se skutečným ekonomickým pohledem. Investice zvyšují nefinanční náklady budoucích období, ale měly by také snižovat provozní náklady. Investujeme proto, abychom někde jinde mohli ušetřit. O této skutečnosti však v rozpočtu není ani slovo. V celém dokumentu je velmi pečlivě, velmi pečlivě zdůvodňována zejména potřeba navýšení. Není to rozpočet, je to žádost o peníze. 
            Rozhodující argumenty, nárůst výkonu např., nejsou kvantifikovány, nebo velmi neprůhledně. 
	Za čtvrté, zmatenost rozpočtu. Je umocněna tím, že se ani zdaleka nedodržuje rámcový pohled na proporcionalitu a řádové rozdíly. Uvedu příklad. 2 miliardy na obnovu vozového parku Dopravního podniku jsou zmíněny na jednom řádku. Bez jakýchkoli dalších informací. A naopak nákup soli a posypových materiálů za 22 milionů korun, tedy položka o 2 řády menší, je zdůvodněna daleko podrobněji a navíc naprosto neurčitě. Naopak právě dvoumiliardová investiční operace, která zásadně ovlivňuje další náklady na dalších dejme tomu 10 let, nejen pohonné hmoty, ale celý komplex nákladů, počínaje mzdami, konče režijními náklady, není ani přibližně vysvětlena. 
V tomto pohledu je potom naprosto kuriózní poslední půl stránky, věnované položce 300 tisíc korun pro činnost odboru dopravy Magistrátu hlavního města Prahy, kde se dále rozebírá položka rozdílová 18 tisíc korun, včetně vyčleněných prostředků na odbornou literaturu a kartografické pomůcky. Kartografie je sice jeden z mých dvou vědecko-výzkumných oborů na Karlově univerzitě, a abych pravdu řekl, já bych velmi rád z pozice opozice kontroloval Magistrát, zda utrácí za ty správné kartografické pomůcky, nicméně myslím si, že bychom zrovna o tomto jako Zastupitelstvo hlasovat nemuseli.  
Přímo se totiž na základě tady tohoto vkládá otázka, kdo tedy vlastně řídí pražskou dopravu, když tu rozhodujeme o nákupu literatury pro Magistrát hlavního města Prahy? 
U kuriozit však ještě zůstanu. Výdaje na provoz tzv. Pražského motoráčku, provozovaného o letních víkendech společností KŽC doprava, s.r.o. na trati Praha – Hlavní nádraží – Praha – Řepy vy výši 2,5 milionů korun při uvedených 11 tisících vlakokilometrech činí 224 korun na jeden vlakokilometr. Přitom obvyklá cena za jeden vlakokilometr se pohybuje u dálkové dopravy okolo 110 – 130 korun, u příměstské dopravy pro České dráhy činí okolo 135 korun. Je samozřejmě fakt, že sezónní provoz bude poněkud dražší, ale na druhou stranu je potřeba si uvědomit, že dálková či příměstská doprava obnáší provoz daleko kapacitnějších vlaků, více vozidel, víc energie, než spotřebuje Pražský motoráček. Zcela pomíjím, že charakterem této investice by se asi měl spíše zabývat a měla by spadat do problematiky a kapitoly kultura. 
Stručná, avšak stěžejní poznámka ke kapitálovým výdajům. Pohled na seřazený výpis položek vyvolává mnohem více, než souhlas nebo nesouhlas. Vyvolává otázky, konkrétně jednu stěžejní. Nakolik je současný systém přidělování peněz jednotlivým kapitolám, jednotlivým položkám kapitálových výdajů v rozpočtu oprávněný a vyhovující. Jak jsou jednotlivé opravy či investice vybírány? Proč je investováno, a pojďme na konkrétní příklad, např. do opravy ulice U Sluncové? Abych pravdu řekl, bydlím poblíž a nijak nezpochybňuji nutnost opravy této silnice. Dokonce bych řekl, že ulice, kde bydlím já, je ještě v trošku horším stavu, ale nenašel jsem ji v rozpočtu. Dokáži si představit, že současný způsob, tedy cíleně orientované peníze na konkrétní projekty v jednotlivých městských částech, je vhodný pro velké investice typu oprava Libeňského mostu. V tomto případě bych považoval investici za opravdu stěžejní, neboť propojuje důležité oblasti, Prahu 7, Prahu 8, je to most pro tramvaje, je to také významná památka. 
Tím neříkám, že by tam nebyla oprava potřeba, v ulici U Sluncové. Jen zpochybňuji schopnost Magistrátu určit, že je tato oprava důležitější, než např. oprava ulice Zenklova. Bohužel zdůvodnění výběru, proč zrovna tato ulice, jsem v rozpočtu nenašel. Mluvím o materiálu, který byl opozici doručen, podle kterých my jsme mohli nějakým způsobem utvořit naše stanovisko v rozpočtu. 
V návrhu rozpočtu zcela chybí zdůvodnění výběru investičních položek, který popis právě toho systému, podle kterého byly jednotlivé investice z jistě většího seznamu žádostí a potřeb vybrány. Bez znalosti tohoto systému já nemohu podpořit rozpočet. 
Kdybych alespoň trošku věřil, že můj dnešní projev zde může něco změnit, zakončil bych jej asi takto: Navrhuji pozastavit schvalování rozpočtu, alespoň tedy této kapitoly, ke které se vyjadřuji, do doby, než bude k dispozici podrobný rozpočet Dopravního podniku a dalších zmiňovaných subjektů. Rozpočty navrhuji zpracovat moderním způsobem s využitím poměrových ukazatelů, trendových zpracování za několik let a také na několik let. Bez tohoto je celý rozpočet jen plán, kam umístit peníze, bez ohledu na to, proč. Což platí pro běžné i kapitálové výdaje. 
I přes můj vrozený optimismus jsem však na zázraky nikdy příliš nevěřil, a tak mohu pouze a suše konstatovat, že rozpočet z výše uvedených důvodů nemohu jinak než nepodpořit. Tímto zde deklaruji i totožné stanovisko klubu TOP 09. Děkuji. (Potlesk)

Nám. BŘEZINA: Další do rozpravy je přihlášen kolega Pecha.

P. PECHA: Vážené kolegyně, vážené kolegové, v gesci předsedy výboru pro kulturu ZHMP bych zde chtěl konstatovat, resp. přednést usnesení výboru pro kulturu, které doporučuje schválit rozpočet hlavního města Prahy s tím, že požadujeme další diskusi, diskusi o jedné části tohoto rozpočtu, a to je rozpočet v oblasti partnerství, kde je částka vzhledem ke zkušenostmi a plnění v minulých letech značně podhodnocena, a zde výbor doporučuje tyto záležitosti řešit s využitím neúčelové rezervy rozpočtu 2011. 
Nicméně nic to nemění na tom, že podporujeme schválení rozpočtu tak, jak je navržen. 
Jen mi ještě dovolte jednu drobnost k diskusním příspěvkům mých předřečníků, pana Hudečka a dalších, které se týkají nekoncepčnosti, zbytečnosti některých investic atd. Pouze si zde dovolím malinko obhájit výstavbu pavilonu hrošince, slonince a antilopince za 200 milionů v letošním roce. Tato investice již byla zahájena v roce loňském, tzn. že tam je již stavební jáma a staví se, jsou uzavřené smlouvy, a je to investice, která je vyvolaná před řadou let povodněmi, jestli si pamatujete. Současná stavba slonince a hrošince je v povodňovém záplavovém území. Jistě si pamatujete, jaký byl problém, resp. jaká byla nemožnost dostat tato zvířata z tohoto areálu a musela být utracena. Z těchto důvodů byla zahájena bohužel takto pozdě výstavba těchto nových pavilonů mimo záplavová území. Tato investice se domnívám, že je logická, je nutná, je na základě dlouhodobých úvah a plánů. 
Myslím si, že i u kolegyň, které jsou zaměstnány v odboru nebo v oblasti školství, tak si myslím, že od nich je trošku farizejské hovořit o tom, že jsou proti této investici. Myslím si, že naopak i naše děti by měly mít možnost vidět někdy slona a hrocha živého, a proto si myslím, že investice do těchto záležitostí jsou nutné a potřebné. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji panu kolegovi Pechovi. Dalším do rozpravy je přihlášen náměstek Kabický.  

Nám. KABICKÝ: Ještě jednou dobré odpoledne. Chtěl bych navázat na kolegu Pechu s jedním argumentem. Pakliže tady padl argument 200 milionů za hrocha, za slona, tak včetně argumentů kolegy Pechy je třeba si uvědomit, že zoologická zahrada má ročně 1 300 000 návštěvníků. Je to největší volnočasová aktivita v Praze. A zoologická zahrada se pyšní tím, že je sedmá nejlepší na celém světě. Washington je 15., Tokio je 20. Takže prosím, tato investice má obrovský význam pro 1,5 počtu Pražanů, kteří bydlí v této metropoli. Je to příspěvková organizace hlavního města Prahy. Kde jinde než do naší organizace se má investovat? To jen, abych objasnil, proč je správně investovat do tohoto kapitálového výdaje v kapitole 2.
A chtěl bych ještě říci, tady padl argument v kapitole 05, odbor zdravotnictví a sociální péče. Ten argument je, 1 165 milionů je společně s odborem zdravotnictví, které z této kapitoly čerpá 377 milionů, z toho 245 je na pražskou záchranku, která je jedna ze nejlepších ve střední Evropě, vůbec v celé Evropě. Jen aby tady byla řečena jasná čísla. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dále je do rozpravy přihlášen kolega Hulinský.

P. HULINSKÝ: Vážené kolegyně a kolegové, vážený pane primátore, poměrně pečlivě jsem sledoval celou diskusi v průběhu dnešního dopoledne o projednávání rozpočtu. A musím říci, že některé diskusní příspěvky byly příspěvky, které byly k zamyšlení, které stály za to, abychom se jimi dále zaobírali, tak jako když třeba pan doc. Tůma hovořil o tom, o čem jsme hovořili i na finančním výboru, že je potřeba, aby strategický investiční výhled hlavní město Praha mělo. Rozumíme tomu a je to potřeba. Řekli jsme si, že to budeme řešit, že je potřeba podívat se na to, že tady je nová politická reprezentace, že je potřeba sjednotit názor, anebo se minimálně pokusit o sjednocení názoru mezi koalicí a opozicí, že je potřeba říci, co opravdu jsou strategické investiční akce, které město chce, protože já pevně věřím, že např. v tomto volebním období město opravdu chce trasu metra D, kterou potřebujeme. Že město opravdu chce trasu metra A, která by vedle do Motolské nemocnice. O tom, že opravdu chceme klást důraz na městskou hromadnou dopravu v Praze. 
A zaznívalo to, byť v různých modifikacích, i na finančním výboru. Tzn.  když hovořil pan doc. Tůma, hovořil o tom, co město potřebuje, na čem město bude pracovat a co bude, předpokládám, i výsledkem rozpočtu roku 2012. Samozřejmě, že se neshodujeme na všem. Neshodujeme se na tom, co zaznělo na finančním výboru, že by se měla zdražit městská hromadná doprava v Praze, tak jak chtěli zástupci TOP 09. Zástupci koalice chtějí naopak, aby městská hromadná doprava děti do 15 let a senioři nad 56 let jezdili zdarma, protože městská hromadná doprava je pro nás prioritou a chceme, aby v ulicích ubyla auta, ale aby v ulicích lidé využívali MHD rádi, aby byla kvalitní, a aby se nesnižoval objem městské hromadné dopravy v Praze. 
Tzn. jsou politická témata před námi, politická témata, která hovoří o tom, zdali by se na jedné straně měla zdražit městská hromadná doprava, na druhé straně zdali by měla být pro určitou skupinu obyvatel zdarma a městská hromadná doprava se nezdražovala. Ano, tato politická diskuse nás čeká a je před námi. Je to střet TOP 09 a současné koalice. 
Ale o strategických investičních akcích se naprosto shodneme. Tam najdeme společnou cestu a budeme ji i hledat. Hovořili jste o tom, zástupci TOP 09, že nesnižujeme zadluženost. Já říkám, opravdu, zadluženost se nezvyšuje a nebude se zvyšovat v tomto volebním období, protože si to nepřejeme, pakliže nedojde k nějaké razantní shodě, že je to v daný moment to nejlepší a nejdůležitější, co je pro Prahu. Nedojde k zvýšení zadlužení, a to i přesto, že investiční priority, které máme před sebou, splníme a splnit chceme. 
Hovořili jste o tom, že je neobhajitelná tendence jezdit zdarma v Praze. Nevím, co je obhajitelné a co je neobhajitelné. Pro mě např. při schvalování rozpočtu v Parlamentu ČR byla neobhajitelná tendence, že Praha není kraj, že Praha je obec, a tudíž příspěvek na výkon státní správy v krajské působnosti nám se snížil koeficientem pro obce, a nikoli pro kraje, protože Praha podle vlády nebyla kraj, takže nebyl koeficient, tuším, 0,92, ale byl 0,8, tím pádem jsme přišli o 165 milionů korun. Pro mě to byla naprosto neobhajitelná tendence vlády, že Praha v krajské působnosti není krajem, ale pouze obcí. A co se stalo? Rozpočet byl přijat. 
A já pevně věřím, že i s neobhajitelnou tendencí, kdy městská hromadná doprava podle zástupců opozice do 15 let a pro seniory od 65 let bude zdarma, takže rozpočet projde. 
A hrozně rád bych, aby vznikl opravdu jednoznačný dialog, abychom diskutovali o tom, co je, co není prioritou, o tom, kam Praha se má ubírat, ale aby to nebyly takové výkřiky do tmy, abych předvedl pravou stranu toho, co bylo řečeno, tak jak hovořil pan Hudeček. Já mu nerozumím a myslím si, že mu nerozumí asi nikdo. Ale pane Hudečku, asi by bylo fajn, kdyby, když něco chcete říci, abyste to řekl i na výboru. Byl jste na finančním výboru a řada vašich kolegů měla jasné, srozumitelné připomínky. Vy jste neměl ani jednu. Ale možná proto, že asi na finančním výboru nebyly možné říci, protože by byly stejně nesmyslné, jako tady. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, dále je do rozpravy přihlášen pan Vašíček. Pardon, omlouvám se. Faktická poznámka podle Jednacího řádu dvě minuty pan kolega Tůma.

P. TŮMA: Nepotřebuji ani dvě minuty. Jen jsem chtěl upřesnit, pan předseda Hulinský říkal, že jsme navrhovali zvyšování jízdného. Já dneska v úvodním vystoupením jsem celkem jasně říkal, že spíše, o čem bychom měli uvažovat, je zúžení počtu lidí, kteří jezdí zadarmo v MHD. Ale není to tak, že bychom navrhovali, nebo si aspoň nejsem vědom zdražování v MHD. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Přesně toto odpovídá faktické poznámce. Dále je do rozpravy přihlášen kolega Vašíček. 

P. VAŠÍČEK: Měl bych jen drobné tři připomínky. Již jsem zde hovořil o rozpočtovém výhledu, který si myslím, že je předložen v materiálu zcela nedostatečně. Určitě tady existují aktuální zásady harmonogramu a metodiky pro sestavení rozpočtu hlavního města Prahy a střednědobého rozpočtového výhledu na následující období.
Domnívám se, že v souladu s touto metodikou by nám měly být dodány podklady. To je první poznámka. 
Druhá poznámka je, že včera na výboru pro infrastrukturu jsem poukázal na rozpor mezi návrhem rozpočtu a důvodovou zprávou ohledně celkové přestavby a rozšíření ústřední čističky na Císařském ostrově, kde v návrhu rozpočtu je 850 milionů korun a v důvodové zprávě je napsáno, že se počítá s částkou ve výši 3 miliardy korun. Bylo nám na výboru řečeno, že se jedná o chybu v důvodové zprávě, že je celý ten text zmatečný, a že ta částka 850 milionů korun je určena na tzv. labyrinty, s tím, že nemůže být ani celá částka vyčerpána letos. A z tohoto důvodu si myslím, že tak, jak zaznělo jednak třeba na výboru pro dopravu, anebo dnes na prezentaci, že by bylo možné část těchto prostředků investovat na dostavění objízdné trasy Myslbekova, tak aby mohlo dojít ke zklidnění provozu v dané lokalitě. Je tam řada škol a řada občanů by si to jistě zasloužila. 
Poslední poznámka je k panu Hulinskému, ke 160 milionům korun, o které Praha přišla. Domnívám se, že vzhledem k tomu, v jakém stavu je rozpočet a vůbec ekonomická situace v celé Evropě, je na místě jistě solidarita s rozpočtem ČR a Praha vzhledem k celkovému objemu rozpočtu 160 milionů korun jistě může postrádat. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Faktická kolega Hulinský.

P. HULINSKÝ: Pane kolego, já bych si hrozně nerad pletl slovo solidarita a spravedlnost. Solidarita je něco jiného. Já jsem volal po spravedlnosti. Po spravedlnosti, kdy 13 krajů dostalo koeficient 0,92 a obce 0,8 a my na výkon státní správy v krajské působnosti jsme dostali koeficient 0,8, tudíž o 165,5 milionu méně, než kdyby byla spravedlnost a byli jsme uznáni, že jsme také kraj, koneckonců každý z nás o tom hovoří, že Praha je krajem, tak bychom dostali o 165 milionů více, protože koeficient by byl stejný, jako ostatních 13 krajů. To je rozdíl mezi spravedlností a solidaritou. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dále je do rozpravy řádně přihlášena kolegyně Kousalíková.

P. KOUSALÍKOVÁ: Děkuji, pane předsedající. Vážený pane primátore, kolegyně, kolegové, já bych chtěla reagovat na pana kolegu Hudečka. Sice nemám znalosti v těch oblastech, o kterých on tu hovořil, ale jsem ekonom, takže si myslím, že přece jenom něco vím o sestavování rozpočtu. A protože on říkal, že neví, jakým způsobem se do kapitálových výdajů dostávají ty akce, jestli jen náhodně pohledem z okna, tak já bych mu ráda stručně nastínila, jakým způsobem se to dělá. 
Konkrétně v kapitole 4, kterou já jsem se zabývala v minulém období, a částečně se zabývám i v tomto období, nejdříve obejdete 200 školských zařízení, připravujete pasportizaci, zjistíte si, že pokud byste chtěl opravit všechny školy, aby byly naráz krásné, tak byste potřeboval tři miliardy, případně více. Zjistíte, že toto není možné. Takže si vytipujete ty nejdůležitější akce, prodiskutujete je s řediteli, a potom je zařazujete průběžně do rozpočtu každý rok podle toho, jaká částka je do té kapitoly přidělena. 
Myslím si, že toto dělají všichni správci jednotlivých kapitol a je to jediná možnost, protože rozpočet má dvě strany: příjmovou a výdajovou. A jakou mám příjmovou, takovou mohu mít výdajovou, takže se musím pohybovat v oblasti finančních prostředků, které mám. A já si myslím, že takto je rozpočet sestavován a že znevažovat ho nebo zesměšňovat způsobem, že se to tam ocitá nějakým pohledem, že si to někdo vymyslí, si myslím, že je přinejmenším ne příliš seriózní. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji paní kolegyni Kousalíkové, dále je do rozpravy přihlášen pan Novotný. 

P. NOVOTNÝ: Dovolte mi krátce reagovat na vystoupení pana kolegy Pechy. Jde o to, že je sice pravda, že návrh rozpočtu byl výborem pro kulturu schválen většinou hlasů, nicméně je také pravda, že výboru pro kulturu byl předložen výhradně rozpočet v oblasti neinvestičních výdajů, kapitálové výdaje výboru předloženy nebyly vůbec, vůbec nebyly projednány, a tudíž také nemohou být brány tak, že by byly výborem schváleny. Týká se i oblíbeného hrošince a slonince. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Dále do rozpravy kolegyně Štvánová.

P. ŠTVÁNOVÁ: Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, hrošinec a sloninec snad naposled. Pro pána krále, nepodsouvejte mi něco, co nebylo řečeno. Já jsem se tady nevymezila vůči hrochům, slonům a jiným živočichům, a pokud to někdo nepochopil, tak bych byla velmi ráda, kdybyste mě teď poslouchali. Chtěla jsem srovnat jenom na výdajové stránce 200 milionů pro stavbu jednoho pavilonu a 200 milionů odměny pro učitele. Buďte tak laskaví a ověřte si to klidně ve stenozáznamu. Neřekla jsem, já jsem dokonce pravidelným návštěvníkem zoologické zahrady a u onoho kladení základního kamene jsem dokonce byla. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, dále je do rozpravy přihlášen kolega Štěpán.

P. ŠTĚPÁN: Děkuji. Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych navázal na slova pana předsedy Hulinského, když hovořil o pondělním finančním výboru, a na slova doc. Tůmy, který ho nějakým způsobem doplnil a opravil. Opravdu se tam hovořilo o tom, že stavba trasy D metra je prioritou, ale je potřeba si uvědomit, že peníze máme jenom jedny a můžeme buďto preferovat to, aby stavba metra byla opravdu prioritou, tzn., abychom ho postavili co nejdříve, anebo můžeme preferovat to, aby byly co největší slevy pro různé skupiny lidí, což logicky znamená prodlužování té výstavby a oddalování výstavby trasy metra. 
Další věcí, kterou jsme probírali na pondělním finančním výboru, byla kapitola 9, rozpočet informačních technologií. Informační technologie zde mají 445 milionů na různé výdaje. Nějakým způsobem jsem se na finančním výboru na to ptal pana ředitele Trnky. Ptal jsem se na to, jakým způsobem se u těchto výdajů na informační technologie zkoumá jejich rentabilita, návratnost a efektivita. A pan ředitel mi odpověděl, že se toto nezkoumá, že žijeme v 21. století a tyto technologie jsou potřeba. Rád bych zdůraznil, že 445 milionů je takový rozpočet celoroční okresního města. Město za to svítí, uklízí, platí školy, platí zdravotní zařízení, všechno, a my za tu částku máme pouze informační technologie a nezkoumáme u nich efektivitu a návratnost. 
Děkuji za pozornost. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dále do rozpravy kolega Hudeček.

P. HUDEČEK: Dámy a pánové, vážený pane předsedo Finančního výboru pane doktor Hulinský, vy mě neposloucháte. Já jsem si říkal, vystoupím tady a sdělím, proč nemohu za sebe a vyjádřím stanovisko klubu, proč nepodpoříme rozpočet. Mluvil jsem za sebe, teď jsem v části u sebe u kapitoly doprava. Abych pravdu řekl, deklaroval jsem své stanovisko k této tzv. třetí kapitole, snažil jsem se mluvit pomalu a srozumitelně, byl jsem nařčen z toho, že mi nerozumíte. 
Vnímám vaši poznámku nikoliv nějak útočně, jsem naopak ovšem přesvědčen, že chyba byla na straně přijímajícího, nikoli vysílajícího. I přesto se pokusím znovu shrnout to, co jsem sdělil. Sdělil jsem to, že já nemohu zvednout ruku pro např. kapitálové výdaje, pokud nemám v ruce podklad pro to, jakým systémem byly tyto kapitálové výdaje vybrány. Moc děkuji paní Kousalíkové, která popsala systém v případě školství, ale musím říci, já nemám k dispozici to, jak to bylo tvořeno v kapitole doprava. Tedy zcela jistě pochopíte, že pokud zvednu ruku, porušuji svoji zákonnou povinnost mj. vědět o tom, o čem hlasuji. Protože bych odhlasoval nějaké položky, a já nemohu říct, že to bylo lépe nebo hůře, protože mám jenom seznam položek, které prošly a mluví se o nich. Mluvil jsem o chybějícím dodatku k rozpočtu, který spočívá v tom, jakým systémem jsou vybírány jednotlivé položky. 
A musím se také vyjádřit k jedné věci. Víte, já bych úplně nesrovnával Prahu jako kraj s ostatními kraji. Protože kdybychom srovnávali, ve volbách by zde byl jeden obvod. Děkuji. (Potlesk)

Nám. KABICKÝ: Nyní podle Jednacího řádu pan Březina.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dámy a pánové, pravděpodobně se blížíme k závěru této rozpravy a mně nezbývá jako správci nejvýznamnější kapitoly, která se zhruba v 90 % vašich příspěvků tady objevovala, abych se k tomu ještě jednou nevyjádřil.
Pochopil jsem z dnešní rozpravy, že největší útok se vede směrem na hrochy a slony a na lidi do 15 let a lidi od 65. Tím bych shrnul debatu, kterou jsem tady dnes zažil. Mě ta debata nepřekvapila, a to proto, že jsem si takovýchto debat, a nejen na úrovni hlavního města, ale také na úrovni státu zažil již několik. Valná většina debat totiž neprobíhá na téma velkých čísel, protože těm málokdo rozumí, ale každý přece rozumíme tomu, jestli máme v ulici kanalizaci či nikoli, každý rozumíme tomu, jestli máme srovnávat 200 milionů do hrošince, slonince, anebo 200 milionů na podporu, na další extra peníze pro naše učitele, což je velmi, velmi potřebné.
Takovéto rozpočtování přece musíme brát ze všech pohledů, aby se rovnoměrně město rozvíjelo. Tento pohled jsem tady bohužel, především z řad opozice, nezaznamenal. Zaznamenal jsem tady naopak, abychom zvážili některé navýšení výdajů, ale nezaznamenal jsem s výjimkou hrošince a slonince a jízdného zdarma, jsem nezaznamenal položky, ve kterých by se mohlo snižovat. 
Co ovšem považuji za velmi varující, je neznalost celého rozpočtu. A to budu dokumentovat na dvou věcech. Za prvé na tom, co tady vystoupil pan kolega Effenberk Růžička, který hovořil o tom, že schvalujeme rozpočet s devítimiliardovým schodkem. Pane kolego, není to pravda. Není to pravda, protože těchto 9 miliard máme prostřednictvím financování a budou nám financovány, je to oblast školství. Tzn. my tady dnes schvalujeme vyrovnaný rozpočet hlavního města. Abychom si věci nazývali pravými jmény.
Co ovšem považuji z hlediska veřejných financí a plánování municipality jako je Praha za varující od člověka, který působí na půdě Univerzity Karlovy a který se honosí tím, že se této oblasti věnuje velmi intenzivně, je jeho konstatování,které si dovolím citovat. 
„Investice snižují budoucí běžné výdaje.“ Ve veřejných financích, pane kolego, to takto nefunguje. Garantuji vám, že v okamžiku, kdy zvýšíme komfort pro cestující v hlavním městě Praze, kdy otevřeme další 4 stanice metra, tak běžné výdaje na provoz pražského metra nám prostě narostou. Zároveň v okamžiku, kdy postavíme tunel Blanka, narostou nám běžné výdaje na správu tohoto tunelového komplexu. Takto funguje veřejná správa, takto fungují veřejné investice, právě proto jsou veřejné, protože mají jiné efekty, než jenom čistě finanční a čistě ekonomické. Proto jsme tady my jako zástupci lidu a hovoříme o veřejných investicích. A také to, že tyto investice se také měří jinými metodami, než jenom má dáti – dal. 
Velmi mě překvapilo konstatování, že pan kolega Hudeček, možná to přikládám tomu, že je mezi námi nový, že možná se bude ještě učit nějakou dobu. Měli jsme soukromý rozhovor, ve kterém já jsem mu říkal: V roce 2006 jsem tady byl také nový. A musím říci, že prvního půl roku jsem se pouze učil. 
A to o tom, jakým způsobem se dostávají položky do rozpočtu. Je to přece jasné rozhodnutí na základě připravenosti staveb, a když hovoříte o kapitole 03, tzn. u správců kapitol, jako je Technická správa komunikací nebo OMI, můžu vám říci jedno sladké tajemství, které jsem říkal již na výboru dopravy. A tím možná odpovídám na některé další záležitosti, které tady zazněly. Tento rozpočet je z 95 % rozpočtem, kde sanujeme rozpracované investiční akce. De facto nic nového v tuto chvíli nezahajujeme, a to právě z toho prostého důvodu, že tady existovala významná rozpracovanost investičních akcí, a myslím si, že je potřeba ty nejvýznamnější nejdříve dokončit, než se pustíme do dalších. 
Jinými slovy, prvním a základním kritériem, pane předsedo klubu TOP 09, byla právě rozpracovanost příslušných investičních akcí, a druhá záležitost samozřejmě, preference po projednání s městskými částmi, preference z hlediska dopadů do infrastruktury hlavního města, a prostě my musíme na úrovni města, vy říkáte nějaká ulice, já už jsem to jméno zapomněl, že je vedle vaší ulice, a proč zrovna vaše se nějakým způsobem nebude rekonstruovat, i když by si to možná více zasloužila. Pravděpodobně proto, že došlo k různým jednáním na základě připravenosti, možná je to rozpracovaná akce, a proto se v rozpočtu objevila a je takto navrhována. A je tam navrhována proto, protože musíme respektovat rozpočtová pravidla a zákon o hlavním městě Praze, protože každá kapitálová položka musí být jasně v rozpočtu uvedena. 
Dovolte mi jenom velmi stručně, abych se ještě vyjádřil k záležitosti, která tady také zazněla velmi významně, a kde jsem také správcem kapitoly, a to je oblast informatiky. Oblast informatiky, jak běžné, tak kapitálové výdaje, prošly několika koly jednání. Když jsem se dostal do funkce, požadavky odboru informatiky byly zhruba ve výši 2 miliard v součtu běžných a kapitálových výdajů. Celé věci jsme posoudili i k situaci, kdy v tuto chvíli teprve vybíráme nového ředitele odboru, tzn. s kolegou Trnkou, jakožto ředitelem Magistrátu jsme věci posoudili a dostali jsme se na částku 1,3 miliardy korun, a opět opakuji jednu věc a základní. Valná většina akcí jsou věci, které byly již zasmluvněny. Smlouvy probíhají, a také to implikuje určité běžné výdaje. 
V tuto chvíli jen bych zopakoval věc, kterou jsem říkal v úvodním slově, tzn. přestože rozpočet může mít mnoho nevyvážeností, může obsahovat nebo neobsahovat některá přání, která tady někdo z nás má, tak je to rozpočet realistický v situaci, kdy jsme chtěli udržet a rozhodli jsme se, že udržíme míru zadlužení hlavního města Prahy na stávající úrovni. A proto vás prosím, byť už tady dva zastupitelské kluby deklarovaly, že to nepodpoří, přesto vás ještě jednou o podporu tohoto rozpočtu prosím. Děkuji za pozornost. 
Dále je přihlášen kolega Nouza. Faktická, ještě než, pane kolego, se ujmete slova, kolega Štěpán. 

P. ŠTĚPÁN: Jen bych si dovolil pana náměstka Březinu doplnit, když hovořil o tom, že se nikdo nezmínil o úsporách. Hovořil jsem o systému zadávání veřejných zakázek, který se týká naprosté většiny rozpočtových kapitol, kde by mohl uspořit, a odkázal bych, že podrobnější náměty našeho klubu předložil Ing. Vašíček na výboru pro veřejnou správu, EU fondy a protikorupční opatření. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dále je řádně přihlášen kolega Nouza. 

P. NOUZA: Děkuji za slovo. Pane předsedající, pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, v zápalu slovních přestřelek a slovních soubojů se přiznám, že jsem vůbec nezaregistroval, že hovoříme o dvou bodech. Jeden bod je návrh rozpočtu a jeho výhled do roku 2016 a rozprava související je i s vydáním emise obligací. Jen potvrzuji, že pro první bod, který jsem citoval, já ruku nezvednu z důvodů, které jsem už jednou deklaroval. 
Budu reagovat na bod druhý, tzn. vydání emise obligací. Myslím si, že 5 miliard je dost velké číslo, takže nebudu se zabývat 150 miliony, které tady už byly několikrát zmíněny. Chci říci, abychom si všichni rozuměli. Protože z naší strany rozpočet napadáme, ze strany koalice je obhajován, je vykreslován jeho ideální stav, ale je obhajován. Já bych jen rád, aby tady zaznělo naprosto jednoznačně: toto město reprezentované tímto zastupitelstvem si musí půjčit pět miliard korun, aby zaplatilo dluhy, na které nemá peníze. Slyšel jsem v zákulisí, to je taková technická věc, emise obligací atd. Pro mě je pravda taková, že si půjčujeme pět miliard proto, abychom zaplatili dluh, protože na něj nemáme peníze. Děkuji. 
Pardon, ještě doplním: nicméně v rámci toho, že chápu, že toto je skutečně kardinální problém, tento bod podpořím. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Dále je přihlášena kolegyně Chudomelová. 

P. CHUDOMELOVÁ: Děkuji. Dámy a pánové, mě velmi potěšilo, že si ostřílený matador pan kolega Březina vzpomněl na svá začátečnická léta v opozici, když sociální demokracie byla v opozici. Kdo si to pamatuje, to byla velmi obdobná rétorika, jako tady dnes slyšíte od nás. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Dále je přihlášen kolega Hudeček.

P. HUDEČEK: Děkuji. Stále deklaruji svůj původní záměr, tedy vystoupit jednou, nicméně nedaří se mi to. Abych pravdu řekl, to, co zaznělo od vás, pane první náměstku je a já to vnímám jako výzvu do akademické debaty, kterou nepovedeme tady, ale rád se s vámi naopak sejdu a budeme to řešit, protože já na to mám naprosto odlišný názor. Jsem právě přesně přesvědčen o tom, že investice a právě dopravní investice do nového metra by v konečném, a to dlouhodobém horizontu měly právě vést k úsporám a k ziskům města, protože město je schopno díky zkrácení dostupnosti nějaké vzdálené destinace přitáhnout více lidí, tzn. objeví se větší počet pracovníků, budou vytvořena pracovní místa. Dojde k dalšímu kumulativním efektům a v konečném důsledku právě tyto investice povedou k ekonomickému navýšení právě např. hlavního města Prahy. To je dlouhodobý horizont.
Krátkodobě samozřejmě investice do nového dopravního prostředků by mělo vést k úsporám paliva např. Ale ať nezdržuji. Je to akademická debata. Myslím si, že na ni naopak sedneme, protože to vnímám jako velmi dobré téma. 
Co bych však zde měl a považuji za důležité, abych zmínil. Při vašem projevu zde jste mi v podstatě jakýmsi způsobem sdělil část důvodové zprávy, kterou já jsem právě očekával, že si přečtu v návrhu rozpočtu. Takže jsem před chvílí byl svědkem jakéhosi typu chodící důvodové zprávy, za což velmi děkuji, ale bohužel to byla jenom část, potřeboval bych mnohem více. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Chtěl jsem se přihlásit k faktické, ale nechám akademickou debatu na akademickou debatu. Takže pan kolega Hána. 

P. HÁNA: Pane předsedající, nejlepší na konec. Ono se to netýká (Ještě bych nestrašil, nebo se ještě někdo přihlásí.) – já myslím, že ne. Sleduji rozpravu a nepochopil jsem, proč někteří řečníci nevyužívají svůj mikrofon u svých stolků a používají pultík. Měl jsem za to, že řečnický pultík slouží předkladateli, eventuálně pro nějaký zásadní politický projev. Nepochopil jsem systém, a proto si dovolím potom navrhnout úpravu Jednacího řádu, tak aby bylo jasné, k čemu řečnický pultík slouží. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Jen odkazuji, pane předsedo, na platný Jednací řád, ve kterém se jasně uvádí, že řečník má právo hovořit od řečnického pultu či ze svého vyhrazeného místa. Tady musím být naprosto korektní, nikdo nepřekročil tato práva nebo povinnosti. Proběhlo vše v souladu s Jednacím řádem.
Dámy a pánové, v tuto chvíli nemám nikoho přihlášeného do rozpravy, tzn. rozpravu k oběma tiskům v tuto chvíli uzavírám. Poprosím o společné závěrečné slovo předkladatele a poprosím, aby se připravil předseda návrhového výboru a potom nás provedl hlasováním. Samozřejmě po závěrečném slově provedu svolání členů Zastupitelstva. Prosím, pane primátore, máte slovo. 

Prim. SVOBODA: Vážené dámy, vážení pánové, děkuji všem vystupujícím za projevený zájem k návrhu rozpočtu na rok 2011 a za mnohdy zajímavé podněty, kterými se samozřejmě budeme zabývat. Na dotazy, které si zasluhují písemnou odpověď, odpovím spolu se svými kolegy v požadovaném termínu. Speciálně pro pana Moravce, pokud tady ještě je, sděluji, odpověď na váš dopis jsem v úterý tohoto týdne podepsal a včera odešla poštou na vaši adresu.
Dovolte mi, abych řekl několik slov k tomu, jak já vnímám po té diskusi filosofii tohoto rozpočtu. Řeknu vám malý příběh, který bych rád, kdyby si vyslechl pan předseda Hudeček. Kdysi v trojské oblasti bydlel jeden velmi významný funkcionář KSČ. Blízko něj v takové ulici, která byla špatná a rozbitá, bydlel jeden můj kolega, který byl léta vězněn jako politický vězeň v 50. letech. K funkcionáři komunistické strany přijely finišery a natahovaly asfaltovou cestu. V okamžiku, kdy se přiblížili ke křižovatce, potkaly mého kolegu, který tam šel, a říkali mu: co tu děláš? Protože všichni ti, co byli na tom finišeru, byli jeho spoluvězni, kteří dělali cestáře. On říkal, no já tady bydlím. Oni ten stroj otočili a asfaltovou dálnici udělali k němu po špatné ulici a odjeli. Komunistický funkcionář ji neměl. 
A já říkám pane předsedo, jeden z cílů, který jsem si dal, když jsem šel na radnici, je to, že když někdo někde bydlí, není to žádný důvod pro to, aby tam byla udělaná cesta, aby kvůli tomu byl měněn rozpočet. Všechny síly budu vkládat do toho, aby se takovéto věci stávat nemohly. 
Finálně bych chtěl říci, že rozpočet byl stvořen jako vyrovnaný. Že rozpočet vnímám jako kompromis možného. Že rozpočet vnímám jako platformu, ze které se Praha může, tak jak se zprofanovaně říká, odrazit od nějakého pomyslného dna. Chápu všechny opoziční důvody, které vás vedou k tomu, že ho odmítáte, ale přesto cítím jako svoji povinnost apelovat na zdravý rozum a zvažovat, zda Praha si zaslouží mít neschválený rozpočet. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji za závěrečné slovo. Dámy a pánové, v tuto chvíli provedu svolání členů zastupitelstva. Požádám předsedu návrhového výboru, aby nás provedl hlasováním k oběma tiskům odděleně, tj. nejdříve k rozpočtu hlavního města Prahy. 

P. MLEJNSKÝ: Děkuji, pane předsedající. Bude to tak, jak jste teď řekl, budeme nejdříve hlasovat o tisku 007, posléze o tisku 031. K tisku 007 návrhový výbor obdržel od tří kolegyň a kolegů návrhy na úpravy v jednotlivých položkách jednotlivých kapitol, a dále pak obdržel návrh na doplnění usnesení Zastupitelstva hlavního města Prahy k tisku 007. 
Nejdříve se budeme zabývat návrhy na změnu jednotlivých položek v rámci jednotlivých kapitol, a v tomto případě jsme obdrželi návrh pana Petra Štěpánka, aby v položce 4347 BESIP byla částka 36 milionů korun navýšena na 60 milionů korun, a sice z rezervy. Dále pan Štěpánek navrhuje, aby v položce 4345 Cyklostezky byla částka 30 milionů zvýšena na 120 milionů korun také z rezervy. A dále navrhuje pan Štěpánek v položce 4535 Protihluková opatření navýšit částku 20 milionů korun na 335 milionů korun taktéž z rezervy. 
Všechny tyto tři návrhy budeme hlasovat jednotlivě, a ještě před tím, než dáte hlasovat, pane předsedající, předkladatel by se měl vyjádřit, zdali souhlasí či nesouhlasí, resp. zda se ztotožňuje či neztotožňuje s tímto návrhem. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Ano, samozřejmě to takto učiníme. Tzn. budeme hlasovat odděleně, pane předsedo? 

P. MLEJNSKÝ: Ano, o každé položce zvlášť. 

Nám. BŘEZINA: Položka číslo 1. 

P. MLEJNSKÝ: Hlasování č. 1, položka 4347, název BESIP, navýšit z navrhovaných 35 milionů na 60 milionů, a sice z rezervy. 

Nám. BŘEZINA: Stanovisko předkladatele.

Prim. SVOBODA: Já s tímto návrhem nesouhlasím. Je to suma, která může být v průběhu roku navýšena, bude-li to potřeba. Takovéto navýšení jedné položky bez vztahu k ostatním položkám považuji za nesystémové, nesprávné a je to věc, kterou budeme řešit v polovině roku podle toho, jaká bude výše našich příjmů.

Nám. BŘEZINA: Děkuji, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s touto změnou rozpočtu? V hlasování se vyjádřili 4 členové zastupitelstva pro, proti 13, zdrželo se 45, návrh nebyl přijat. 
Prosím o další návrh.

P. MLEJNSKÝ: Další návrh v položce 4345 cyklostezky, zvýšit navrhovanou částku 30 milionů korun na 120 milionů korun, taktéž z rezervy. 

Nám. BŘEZINA: Stanovisko předkladatele, předpokládám, stejné jako k ostatním položkám.

Prim. SVOBODA: Stanovisko předkladatele je stejné jako ostatní položky. Připomínám, že kdybychom toto udělali, neměli bychom žádnou rezervu. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro návrh 1 členka zastupitelstva, proti 22, zdrželo se 39, návrh nebyl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Další návrh položka 4535 protihluková opatření. Z navrhovaných 20 milionů navýšit tuto položku na 335 milionů, taktéž z rezervy. 

Nám. BŘEZINA: Stanovisko předkladatele. 

Prim. SVOBODA: Stanovisko negativní, navíc je to v rozporu s tím, jak situace pravděpodobně bude řešena. Materiály k  Ústavnímu soudu jsou již připraveny. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Opět pro 1 členka zastupitelstva, proti 25, zdrželo se 36, návrh nebyl přijat. Prosím, pane předsedo.

P. MLEJNSKÝ: Další návrhy předkládá pan kolega Liška z klubu TOP 09, a sice v kapitole 06 Kultura, sport a cestovní ruch, část 3, kapitálové výdaje, kde pan kolega Liška navrhuje zvýšit rozpočet o 550 tisíc na pořízení výtahu v domě U Kamenného zvonu. Dále navrhuje zvýšit kapitálové výdaje o 1 500 000 položka stávající úpravy, dům U Kamenného zvonu, a dále navrhuje zvýšit tuto kapitolu o 700 000 korun na stavební úpravy včetně klimatizace, tentokrát v domě U Zlatého prstenu. Omlouvám se, ne zvýšit, ale vyjmout tyto položky, tak jak jsem je jmenoval. Dále navrhuje přesun položky 6122 Slovanská epopej ve výši 3 milionů korun do rezervy kapitoly 0662. Taktéž budeme hlasovat po jednotlivých návrzích, tak jako v předchozích variantách. 
Tzn. nyní budeme hlasovat o tom, aby byla vyjmuta položka pořízení výtahu. 

Nám. BŘEZINA: Pane předsedo, omlouvám se, z hlediska rozpočtování neznám pojem vyjmutí položky. Znám položku na nulu, snížení položky, zvýšení položky nebo položku na nulu a přesunutí prostředků do jiné kapitoly, např. do rezervy. Rozpočtově tomu rozumím, tomuto návrhu nerozumím.

P. MLEJNSKÝ: Máte pravdu, pane předsedající, pan Liška by měl v tuto chvíli upřesnit svůj návrh. Čtu to tak, jak je zde zapsáno.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Poprosím o upřesnění v souladu s Jednacím řádem tohoto návrhu, tak aby byl hlasovatelný, pane kolego.

P. LIŠKA: Omlouvám se za pochybení a je to přesunuto do rezervy. Navrhuji snížení těchto položek na nulu a přesunutí těchto položek do rezervy. 

Nám. BŘEZINA: Ne položek, ale částek. Položka je rozpočtová položka, kdežto částka je ta finanční částka, která je u té položky, abychom si to jasně řekli, jak to má býti. Teď už tomu rozumím, teď si myslím, že to je hlasovatelné. 

P. MLEJNSKÝ: Teď je to hlasovatelné, na tabulích je to vidět. Poprosím, abyste, pane předsedající, dal hlasovat o každé navrhované úpravě zvlášť. 

Nám. BŘEZINA: Budeme hlasovat o přesunutí 550 tisíc, pořízení výtahu dům U Kamenného zvonu. Stanovisko předkladatele. 

Prim. SVOBODA: Já jako předkladatel nesouhlasím, jsem přesvědčen o tom, že korekce, i když se jedná o malé částky, které jsou zdůvodněny velmi chabě a mají nějaký emotivní náboj v sobě, jsou korekce, které nejsou správné a nebylo by to fér vůči všem ostatním položkám, které byly kráceny nebo byly formulovány. Nesouhlasím. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem, zvedne ruku a stiskne tlačítko Ano. Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Tímto hlasováním bylo pro 26 členů zastupitelstva, proti 15, zdrželo se 21, návrh nebyl přijat. 
Budeme hlasovat o druhé položce, a to jsou stavební úpravy, dům U Kamenného zvonu 1 500 000 přesunutí do rezervy. Stanovisko předkladatele. 

Prim. SVOBODA:  Stejné jako u předcházejícího návrhu. Nesouhlasím s porcováním.

Nám. BŘEZINA: Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro se vyslovilo 26 členů zastupitelstva, proti 21 člen zastupitelstva, zdrželo se 15 členů zastupitelstva, návrh nebyl přijat. 
Budeme hlasovat o třetí položce, a to jsou úpravy včetně klimatizace, a to dům U Zlatého prstenu, 700 000 přesunutí do rezervy. Stanovisko předkladatele. 

Prim. SVOBODA: Shodné s předcházejícími.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? V tomto hlasování se pro návrh vyslovilo 26 členů zastupitelstva, proti 23, zdrželo se 13 členů zastupitelstva, návrh nebyl přijat. 
Ještě tam je nějaká položka, nebo už je to vše v tomto bodě? 

P. MLEJNSKÝ: Nyní tam je ještě návrh na přesun položky do rezervy – Slovanská Epopej.

Nám. BŘEZINA: Slovanská epopej, akce 6122, 3 miliony korun přesunutí do rozpočtové rezervy. Stanovisko předkladatele.

Prim. SVOBODA: Nesouhlasím, ta částka je naprosto nezbytná, protože Slovanská epopej bude vyžadovat nějaké řešení. Já jsem tady říkal, jak ta situace je, že to všechno závisí na tom, jaké bude právní rozhodnutí o tom, kde Slovanská epopej může být. Když tyto prostředky nebudeme mít nachystané, nebudeme schopni to řešit. Nesouhlasím. 

Nám. BŘEZINA:  Děkuji, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem, nechť zvedne ruku a stiskne tlačítko Ano. Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? V tomto hlasování se pro návrh vyslovilo 26 členů zastupitelstva, proti 28, zdrželo se 8, návrh nebyl přijat. 
Pane předsedo, máme nějaké další návrhy? 

P. MLEJNSKÝ: Nyní máme dva návrhy na doplnění usnesení k tomuto tisku. Paní kolegyně Semelová navrhuje následující text. V případě rozpuštění rezerv v průběhu roku uložit výborům Zastupitelstva hlavního města Prahy definovat priority v jednotlivých kapitolách pro jejich případné dodatečné financování. Termín předložení Zastupitelstvu hlavního města Prahy duben 2011. 

Nám. BŘEZINA:  Já sice trošku nerozumím rozpočtovému názvu rozpuštění rezerv, ale dobře. Táži se předkladatele, zda s tímto návrhem souhlasí. 

Prim. SVOBODA: Já bych poprosil ještě jednou ho přečíst. 

P. MLEJNSKÝ: Přečtu a mám pocit, že by tento text měl být i na tabulích. Je tam, poprosím, abyste si ho každý přečetl. 

Prim. SVOBODA: Nesouhlasím. 

Nám. BŘEZINA: Návrh vidíte na tabuli. Předkladatel vyjádřil nesouhlasné stanovisko. Zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem tohoto dalšího bodu v usneseních k dnešnímu rozpočtu?  Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? V tomto hlasování se pro vyjádřili 4 členové zastupitelstva, proti 27, zdrželo se 30, návrh nebyl přijat.

P. MLEJNSKÝ: Poslední návrh předložil pan předseda Hulinský, je to návrh na doplnění usnesení k tomuto tisku, a sice: Zastupitelstvo hlavního města Prahy konstatuje, že v případě hlavního města Prahy došlo při sestavení a schválení návrhu státního rozpočtu ČR na rok 2011 k významnému poškození Prahy jakožto města a kraje zároveň, a to výrazným snížením příspěvku na výkon státní správy. Zastupitelstvo hlavního města Prahy požaduje, aby byla výše příspěvku na výkon státní správy pro rok 2011 ze strany Ministerstva financí ČR dofinancována minimálně do výše schváleného rozpočtu na rok 2010, případně, aby se k hlavnímu městu Praze přistupovalo v této oblasti stejným způsobem, jako je tomu u ostatních krajů v ČR. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Stanovisko předkladatele materiálu.

Prim. SVOBODA: Je to jasně formulované oprávněné stanovisko. Souhlasím. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Prosím zahájit hlasování. Výborně, zahájil jsem hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? V tomto hlasování se pro návrh vyslovilo 36 členů zastupitelstva, proti 16, zdrželo se 9, návrh byl přijat.

P. MLEJNSKÝ: Nyní, pane předsedající, dejte hlasovat o tisku Z 007 v předloženém znění včetně tohoto schváleného doplnění.

Nám. BŘEZINA: V tuto chvíli zahajuji – faktická.

P. NOUZA: Omlouvám se, hlasoval jsem „ne“ a u mého jména se neobjevilo žádné značení. 

Nám. BŘEZINA: Pane kolego Nouzo, stačí, když toto bude uvedeno ve stenozáznamu, nebo zpochybňujete celé hlasování? 

P. NOUZA: Zpochybňuji. 

Nám. BŘEZINA: Výborně, tak si to zopakujeme. Pan kolega Nouza. Vrátíme se k hlasování. Prosím, pane kolego, aspoň se odhlaste teď na chvilku. 
Budeme hlasovat znovu, tzn. kdo souhlasí s návrhem, připomínám, návrh Petra Hulinského, souhlasné stanovisko předkladatele. Kdo souhlasí s návrhem na doplnění usnesení, tak jak bylo uveřejněno? Kdo je pro?  Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Děkuji, pro 36, proti 16, zdrželo se 10 členů zastupitelstva, návrh byl opět přijat.

Nyní si myslím, že už mohu nechat hlasovat o celkovém návrhu usnesení, tak jak jsme ho doplnili v tuto chvíli a tak jak bylo předloženo usnesení Radou hlavního města Prahy k tisku Z 007. 
Kdo souhlasí s tímto návrhem, nechť zvedne ruku a stiskne tlačítko Ano. Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 
Dámy a pánové, v hlasování o rozpočtu hlavního města Prahy na rok 2011 bylo 33 členů zastupitelstva pro, proti 26, zdrželi se 3 členové zastupitelstva, rozpočet hlavního města Prahy byl schválen. (Potlesk)

Přistupujeme k dalšímu bodu, a to je hlasování o problematice obligací. Prosím, pane předsedo, zda k tomu máme nějaké pozměňovací návrhy nebo původní znění?

P. MLEJNSKÝ: Není tomu tak, Návrhový výbor neobdržel žádné pozměňující návrhy k tisku Z 031, proto prosím, nechte o něm hlasovat v předloženém znění. 

Nám. BŘEZINA:  Děkuji, zahajuji   hlasování o usnesení  v původním  znění  k   tisku 
Z 031. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro se vyslovilo 57 členů zastupitelstva, proti žádný, zdrželo se 5 členů zastupitelstva, tisk 031 byl schválen. (Potlesk)

Nyní přistupujeme k bodu č. 2, což je tisk 945
Návrh na úpravu rozpočtu v souvislosti s dodatečnými přiznáními k dani z příjmu právnických osob hl. m. Prahy a s poskytnutím neinvestiční dotace městským částem
Předkládá pan primátor. 

Prim. SVOBODA: Zastupitelstvu hlavního města Prahy je předkládán tento tisk k úpravě rozpočtových příjmů, souvisejících s dodatečným přiznáním hlavního města Prahy k dani z příjmů právnických osob, podaným v roce 2010 a vratce podílu na dodatečné daňové povinnosti hlavního města Prahy městským částem hlavního města Prahy. 
Povinnost podat dodatečná daňová přiznání v případě zjištění nesprávnosti po podání řádného daňového přiznání vyplynula ze zákona o správě daní a poplatků, platného do 31. 12. 2010. 
Z dodatečných přiznání městských částí vyplynula celková dodatečná daňová povinnost hlavního města Prahy ve výši 21 248 000 korun. Tato povinnost byla uhrazena v souladu s platnými předpisy, tj. byla v závěru roku 2010 převedena z účtu zdaňovací činnosti do kapitoly 1028, položky 1122, daň z příjmů právnických osob za obec. 
Podíl městských částí na daňové povinnosti hlavního města Prahy činí 21 477 000 a jsou uvedeny v příloze č. 1 návrhu usnesení ve sloupci, nazvaném převod v Kč. Na základě pravidel přijatých Radou hlavního města Prahy již v roce 2005 se vrací městským částem 100 % podílu na dodatečné dani formou neinvestiční dotace. Výše této dotace jednotlivým městským částem je uvedena v příloze č. 1 ve sloupci nazvaném položka 4121, úprava rozpočtu.
Z tohoto důvodu je navrhováno příslušné rozpočtové opatření, a zároveň vratka těchto podílů, tj. poskytnutí neinvestiční dotace městským částem, které bude kryto prostředky, vytvořenými v minulém období ve výši 21 248 000 korun a převodem z účtu zdaňované činnosti ve výši 228 000. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji za úvodní slovo. Do rozpravy v tuto chvíli nemám nikoho přihlášeného, rozpravu uzavírám. Předseda návrhového výboru. 

P. MLEJNSKÝ: Tento tisk budeme hlasovat v předloženém znění.

Nám. BŘEZINA: Děkuji, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení k tisku Z – 945? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 57 členů zastupitelstva pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel, návrh byl přijat.

Přecházíme k dalšímu bodu, a to je tisk Z - 988
Volba přísedících Městského soudu v Praze

Předkladatel pan primátor.

Prim. SVOBODA: K pravomocím Zastupitelstva hlavního města Prahy patří podle § 64 odst. 2 zákona o soudech a soudcích volba přísedících pražského Městského soudu. Obdobně jako na minulém Zastupitelstvu předkládám i dnes tisk, kterým Zastupitelstvu navrhuji na 4. období zvolit 6 přísedících městského soudu. Jejich stručné životopisné údaje jsou uloženy v důvodové zprávě.
Ve všech případech jde o kandidáty, kteří funkce přísedících u tohoto soudu vykonávali a mají zájem je vykonávat i nadále. Zájem o volbu těchto kandidátů potvrdil písemně rovněž předseda Městského soudu v Praze. Kandidáti splňují podmínky, vyžadované zákonem, tedy jde o občany České republiky, způsobilé k právním úkonům a bezúhonné. Všichni kandidáti splňují podmínky věku nejméně 30 let, což je patrné z důvodové zprávy.
Dále Zastupitelstvu předkládám oznámení jedné přísedící, která na tuto funkci rezignuje. Rezignace s uvedením důvodu je připojena jako příloha důvodové zprávy. Její mandát zanikne dnem následujícím po dni přijetí usnesení Zastupitelstvem. 
V navrženém usnesení Zastupitelstvo bere na vědomí rezignaci jedné přísedící a volí 6 v usnesení jmenovitě uvedených přísedících. V případě zvolení všech kandidátů s přihlédnutím k jedné rezignaci a k tomu, že od poslední volby zanikl mandát 15 přísedícím, bude počet přísedících Městského soudu v Praze činit 344.

Nám. BŘEZINA: Děkuji za úvodní slovo. V souladu s Jednacím řádem je k vystoupení přihlášen pan Josef Šafránek, obyvatel hlavního města Prahy. V tuto chvíli mu uděluji slovo k jeho tříminutovému vystoupení k tomuto bodu. 

P. ŠAFRÁNEK: Předem bych chtěl říci, že tříminutové intervaly pro někoho a pro někoho třeba dvacetiminutové nejsou srovnatelné a demokratické. 
Co se týče voleb, řekl bych, že nejsem spokojen s volbami, poněvadž volby nebyly uskutečněny na celém území. Co všechno Magistrát zakrývá? Poněvadž Praha – venkov vůbec nevolila a Magistrát… 

Nám. BŘEZINA: Pane Šafránku, musím v souladu s Jednacím řádem vás upozornit, že musíte hovořit k projednávané věci, čímž je volba přísedících Městského soudu. Nechte mě domluvit, já jsem předsedající. 

P. ŠAFRÁNEK: Tak budu mluvit o soudu, no. Tak heleďte, mě třeba soud Praha – venkov dal rozhodnutí a přitom nedal, kdo žalobu podává. Možná, že tady je mezi námi, kdo ji podal. Každý má v republice právo, aby mu soud oznámil, kdo žalobu podal. Já jsem ji nedostal. Navíc udělal rozhodnutí na dvou osobách, že jsou důvěryhodné.

Nám. BŘEZINA: Pane Šafránku, já se strašně omlouvám, opravdu musíte hovořit k projednávané věci.

P. ŠAFRÁNEK: Hovořím k tomu, kdo bude v tom výboru toho soudu. Poněvadž ten výbor musí tohle také respektovat, občany. Máte boxer? Nemáte. Já si to vysvětlím sám. Kdo udělal rozhodnutí? Musíte dát jméno. Neodpovídá spravedlnosti.

Nám. BŘEZINA: Pane Šafránku, obávám se, že jakožto část výkonné moci v tuto chvíli na území hlavního města Prahy nemůžeme ovlivňovat soudní moc na území Prahy a také v žádném případě takto činit nebudeme. Jsme povinni ze zákona zvolit přísedící Městského soudu, a toto je téma, které v tuto chvíli projednáváme. 

P. ŠAFRÁNEK: Od toho jsme tady jako veřejnost, abychom si stížnost k soudu zjednali. Vy máte, jste naše volená ruka, která musí soudu to také podat. 

Nám. BŘEZINA: Děkuji, přesně tři minuty. Dále do rozpravy je přihlášen kolega Štěpán. 

P. ŠTĚPÁN: Vážený pane primátore, rád bych vám poděkoval, že jste reagovali na moji připomínku a že věková struktura uchazečů se výrazně zlepšila. Je to opravdu krok dopředu a byl bych rád, kdyby tento trend dále pokračoval. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Také děkuji. Do rozpravy v tuto chvíli není nikdo další přihlášen, rozpravu uzavírá. Prosím návrhový výbor. 

P. MLEJNSKÝ: Návrhový výbor neobdržel žádné návrhy na úpravu usnesení, takže budeme v předloženém znění.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Zahajuji hlasování k tisku Z 988 v původním znění. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 53, proti 0, zdržel se 1 pan kolega Štěpán, který nás před tím pochválil. 
Kolega Štěpán faktická.

P. ŠTĚPÁN: Pane primátore, přece jenom je tam jeden ročník 1939, ještě by to malinko chtělo vylepšit. Děkuji. 

Nám. BŘEZINA: Máme to vysvětleno. Návrh usnesení byl schválen k tomuto tisku. Přecházíme k tisku Z 998
Návrh zastupitele hlavního města Prahy, určeného ke spolupráci při pořizování územně plánovací dokumentace

 Předkladatel pan primátor. 

Prim. SVOBODA: Předkládám návrh na volbu zastupitele hlavního města Prahy ve věci územního plánování. Podle § 47 zákona 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu je pořizovateli územně plánovací dokumentace uloženo spolupracovat při pořizování územně plánovací dokumentace s vybraným zastupitelem hlavního města Prahy. Přímá účast vybraného zastupitele je dle stavebního zákona nezbytná při  zpracování návrhu zadání územního plánu a jeho změn, pokynů pro zpracování návrhu včetně návrhu o výběru výsledné varianty, vyhodnocení výsledků projednání a zpracování návrhu, rozhodnutí o námitkách, uplatnění konceptu i návrhu územního plánu a pořizování jeho změn. 
Výborem pro územní plán hlavního města Prahy byl navržen na tuto funkci náměstek primátora hlavního města Prahy Josef Nosek.

Nám. BŘEZINA: Děkuji za úvodní slovo. Do rozpravy není nikdo přihlášen, rozpravu uzavírám. Předseda návrhového výboru.

P. MLEJNSKÝ: Budeme hlasovat v předloženém znění.

Nám. BŘEZINA. Děkuji. Tisk 998, zahajuji hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení, tak jak je uveden? Hlasování pořadové číslo 20, 58 členů zastupitelstva pro, proti 0, zdrželo se 0, návrh usnesení byl přijat.
Předávám řízení panu primátorovi.

Prim. SVOBODA: Pokračujeme v jednání. Na pořadu je tisk 

Z – 018 k návrhu na úplatné nabytí stavebních úprav křižovatky Chilská - 
Líbalova a chodníku podél komunikace Hviezdoslavova 
vybudovaných v rámci akce CENTRUM OPATOV-I z vlastnictví 
Opatov Park a.s. do vlastnictví hl.m. Prahy

Předkládá první náměstek Březina.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Pane primátore, dámy a pánové, předkládám vám toto úplatné nabytí, s tím že cena je dohodnuta ve výši 3000 korun, z toho stavební úpravy křižovatky 1500,- Kč a chodníku 1500,- Kč. Společnost Opatov park., a.s. daruje hlavnímu městu Praze finanční dar ve stejné výši, protokol o předání a převzetí byl mezi společností Opatov a Technickou správou komunikací sepsán již 8. srpna roku 2009. 

Prim. SVOBODA: Otevírám diskusi k tomuto předkládanému tisku. Není tomu tak, prosím – ano.

P. MLEJNSKÝ: Tento tisk 018 budeme hlasovat v předloženém znění.

Prim. SVOBODA: Dávám hlasovat. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 58, proti 0, zdržel se 1, tisk byl přijat. 

Následuje 
Tisk Z - 970 k návrhu na úplatné nabytí pozemku parc. č. 754/1 o výměře 4 641
m2 v k. ú. Komořany z podílového spoluvlastnictví Hany Voltové
(id.1/2) a Josefa Troníčka (id.1/2) do vlastnictví hl. m. Prahy
Náměstek Březina.

Nám. BŘEZINA: Děkuji. Pane primátore, dámy a pánové, předkládám vám návrh na úplatné nabytí pozemků v souvislosti s připravovanou realizací stavby Cyklo Lahovice, sjezd rampa Komořany, v rámci které bude vybudováno napojení zavěšené lávky na mostě silničního okruhu kolem Prahy na stávající a projektované cyklostezky na obou březích Vltavy, čímž bude umožněno využívání této zavěšené lávky jak pro cyklisty, tak pro pěší. 
Podílovými vlastníky tohoto pozemku jsou Hana Voltová a Josef Troníček, přičemž trvají na tom, aby hlavní město vykoupilo tento pozemek do svého vlastnictví v celé výměře, neboť vybudováním cyklostezky, protínající jejich pozemek, se tento znehodnotí tak, že již nebude možno ho využít. Bez splnění této podmínky s realizací této stavby na jejich pozemku zásadně nesouhlasí. 
Všechny podrobnosti včetně ceny a znaleckého posudku jsou v materiálu.

Prim. SVOBODA: Děkuji, otevírám diskusi. Není nikdo přihlášen, prosím pana předsedu. 

P. MLEJNSKÝ: Tisk Z – 970 budeme hlasovat v předloženém znění. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 55, proti 0, zdrželi se 3, tisk byl přijat. 
Pokračujeme dál.
Tisk Z - 554 
k návrhu na změnu zřizovacích listin příspěvkových organizací v
působnosti SMT MHMP
Předkládá náměstek Weinert.

Nám. WEINERT: Dobré odpoledne, vážené dámy, vážení pánové, dovolím si vám předložit k odsouhlasení návrh na změnu zřizovacích listin příspěvkových organizací v působnosti školského odboru Magistrátu. Jedná se o 137 nových zřizovacích listin pro naše střední školy. Pro informaci škol máme 195, je to první sada, druhou sadu očekávejte za měsíc. 
Změny zřizovacích listin se dělají z následujících důvodů. Jednak se všem dává jednotná forma, za druhé se zohlední poslední stav právních předpisů v oblasti školství, za třetí se specifikuje majetek podle skutečného stavu, za čtvrté se mění nebo doplňuje doplňková činnost podle požadavků jednotlivých středních škol. 
Protože materiál je rozsáhlý, dostali jste ho v příloze na CD nosiči, takže kdo mohl, mohl si prostudovat všechny tyto listiny, s tím že v příloze důvodové zprávy máte seznam jednotlivých škol a školských zařízení a bodů vypíchnutých, kterých se ta změna týká. To je všechno, děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji, otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, prosím předsedu návrhové komise.

P. MLEJNSKÝ: Tisk Z – 554 budeme hlasovat v předloženém znění.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat. Kdo je pro přijetí tohoto návrhu? Proti? Zdržel se? Jednohlasně přijato.

Následuje 
Z – 004 k úpravě rozpočtu hl. m. Prahy za účelem financování projektů z 
Operačního programu Praha - Adaptabilita v roce 2011

Předkládá radní Dolínek.

P. DOLÍNEK: Dobré odpoledne, dovoluji si vám předložit tisk Z – 004. Předklad se týká úpravy rozpočtu hlavního města Prahy v souvislosti s realizací projektů, schválených k podpoře v rámci Operačního programu Praha – Adaptabilita. Cílem je rozdělit prostředky, přijaté od Ministerstva pro místní rozvoj, spolu s podílem hlavního města Prahy na financování OPPA na rozpočty jednotlivých akcí OPPA. Ministerstvo pro místní rozvoj poskytuje 92,5 % peněz na OPPA, podíl EU a podíl státního rozpočtu pro projekty, schválené Zastupitelstvem hlavního města Prahy do 22. 9. 2010. Jsou to tedy ještě projekty, na kterých se podílí státní rozpočet 7,5 %. 
Dotace z Ministerstva pro místní rozvoj je pro hlavní město Prahu poskytována jako roční. Nejedná se o schvalování nových projektů, pouze o technickou úpravu rozpočtu. Jde o narozpočtování zdrojů na projekty, které už byly hlavním městem Prahou, resp. Zastupitelstvem k financování z OPPA schváleny v letech 2008, 2009 a 2010.
První skupina grantových projektů byla schválena již v říjnu 2008, a potom následovaly další skupiny. 
Projekty OPPA bývají zpravidla dvouleté, trvají však maximálně 30 měsíců. Podpora je na ně schvalována jednou, ale rozpočet je třeba schválit v každém rozpočtovém roce, aby byla dodržena všechna pravidla a předpisy. K poskytování podpory z OPPA příjemcům dochází ve splátkách v souladu s pravidly OPPA, stanovenými v operačním manuálu tohoto programu. 
Pouze jako doplňující informaci bych uvedl, že financování projektu z fondu EU má probíhat kontinuálně a je nyní však již od 22. 12. 2010. Tím, že nám byly z Ministerstva pro místní rozvoj uvolněny peníze, tak toto je nejbližší možné zastupitelstvo, tak, abychom mohli opět kontinuálně přispívat na již schválené projekty. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji, otevírám diskusi. Do diskuse je přihlášen pan Josef Šafránek. 

P. ŠAFRÁNEK: Koukám, že pan radní mi utekl. Já jsem se ho chtěl zeptat. Začnu tím, že bylo schváleno třeba golfové hřiště támhle v Klánovicích za několik hektarů lesa. Já jsem žádal o stavbu ubytovny na soukromém pozemku. To jsem žádal 18. 3.

Prim. SVOBODA: Musím opravdu trvat na tom, aby váš příspěvek byl k úpravě rozpočtu hlavního města Prahy za účelem financování projektu operačního programu Praha – Adaptabilita. Pokud nebudete k tomuto tématu diskutovat, vaše přihláška do diskuse byla neoprávněná.

P. ŠAFRÁNEK: Pana radního se můžu zeptat, jestli ta moje žádost byla vyřízena. 

Prim. SVOBODA: Kterého pana radního se chcete zeptat?

P. ŠAFRÁNEK: Pan radní je tady jeden, to mi stačí. 18. 3. 2010.

Prim. SVOBODA: Tuto diskusi končím, pane radní, budete se panu Šafránkovi věnovat. Jeho otázku mu zodpovíte. Je ještě někdo přihlášen do diskuse? Není tomu tak. Pane předkladateli. 

P. DOLÍNEK: Zodpověděl bych část dotazu. V tomto tisku se bavíme o organizacích, které čerpají tyto peníze a jsou to zásadně organizace, zřizované hlavním městem Prahou, tzn. jsou to školy a sociální a podobná jiná zařízení nebo jsou to městské části. Jinak je zde v sále přítomna i ředitelka evropských fondů, která se vám jistě bude ráda věnovat a vysvětlí vám, kde jsou problémy. Požádal bych paní ředitelku, aby se věnovala, prosím, dotazu. Děkuji. (Smích v sále.)

Prim. SVOBODA: Děkuji, pane předsedající, prosím o vaše shrnutí.

P. MLEJNSKÝ: Pane primátore, předsedající jste vy, já jsem předseda návrhového výboru a říkám, že tento tisk Z – 004 budeme hlasovat v předloženém znění.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat. Kdo je pro přijetí tohoto tisku? Zdržel se někdo? Proti? Pro 41, proti 0, zdrželo se 16, tento tisk byl přijat.

Další tisk, který máme na stole, je 
Tisk č. Z - 009 k úpravě rozpočtu hlavního města Prahy - v souvislosti s projektem technické asistence Operačního programu Praha - Konkurenceschopnost

Prosím opět radního Dolínka.

P. DOLÍNEK: Děkuji. Předklad se týká úpravy rozpočtu HMP v souvislosti s převodem nevyužitých finančních prostředků v rozpočtu FEU HMP v roce 2010 do rozpočtu FEU HMP na rok 2011. Cílem je převést prostředky, které nebyly použity v rozpočtu v loňském roce na spolufinancování technické pomoci Operačního programu Praha – Konkurenceschopnost. Na konci roku 2010 byla na tento projekt poskytnuta platba v souladu s pravidly OPPK. Prostředky z tohoto projektu kryjí náklady, které vznikají v souvislosti s administrací OPPK, a budou čerpány během roku 2011 – 2015. 

Důležité je zdůraznit, že projekt je financován v rámci OPPK z rozpočtu EU 85 %, 
7,5 % ze státního rozpočtu a 7,5 % z rozpočtu HMP. Děkuji.

Prim. SVOBODA: Děkuji za předložení materiálu. Otevírám k němu diskusi. Není tomu tak, diskusi uzavírám a prosím předsedu návrhové komise.

P. MLEJNSKÝ: S dovolením tisk Z – 009 budeme hlasovat v předloženém znění a já předávám řízení návrhového výboru kolegovi Pochemu. 

Prim. SVOBODA: Já jsem předsedající, vy jste předseda, já nejím, vy jíte.
Dávám hlasovat o návrhu v předloženém znění. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 39, proti nikdo, zdrželo se 17, návrh byl přijat. 

Dále máme 
Tisk Z – 008 k zapojení prostředků z rozpočtu MHMP do rozpočtu FEU MHMP 
Operačního programu Praha - Konkurenceschopnost

 Opět radní Dolínek.

P. DOLÍNEK: Děkuji. V tomto případě se předklad týká úpravy rozpočtu HMP v souvislosti s převodem nevyužitých finančních prostředků z rozpočtu FEU v roce 2010 do rozpočtu stejného na rok 2011. Cílem je převést prostředky, které nebyly využity, obdobně jako v minulém tisku, a nebyly využity v akci č. 20 000, tzn. rezerva. Tyto prostředky jsou určeny na financování projektů, schválených v rámci OPPK. Konkurenceschopnost programů. Nejedná se o schvalování nových projektů, ale o technickou úpravu rozpočtu.
Doplňující informace je, že na stejné číslo akci budou v nejbližších dnech rozpočtově přiděleny i prostředky ze schválené dotace. Podíl EU a státního rozpočtu od Ministerstva pro místní rozvoj na rok 2011. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, prosím tedy zastupujícího předsedu návrhové komise.

P. POCHE: Děkuji. Návrhový výbor neobdržel žádný pozměňující návrh, a proto doporučuji hlasování podle předloženého usnesení.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat ve smyslu předloženého usnesení. Kdo je pro? Zdržel se někdo? Je někdo proti? Pro 45, proti nikdo, zdrželo se 11, návrh byl přijat. 

Pokračuje stále radní Dolínek, tentokrát tiskem 
Z – 942 ke schválení projektů v rámci 7. výzvy Operačního programu Praha 
- Konkurenceschopnost, oblast podpory 2.1 Revitalizace a ochrana 
území

Děkuji. Tentokrát se již nejedná o technický tisk, ale je to první přidělení peněz z Operačního programu Praha – Konkurenceschopnost, které může učinit toto Zastupitelstvo. Proto si dovolím nejprve menší úvod k celé problematice a následně k samotnému tisku. Co se týče programového období na rok 2007 – 2013. Celkově je na programové období bylo v OPPA 3 060 milionů korun. Na OPPK bylo 7,25 miliardy korun. EU, jak již bylo řečeno, do nynějška hradila 85 %, i do budoucna bude, zbytek veřejné zdroje, Magistrát HMP a státní rozpočet.
Celkově je zatím v obou programech schváleno 691 programů v celkové výši 8,1 miliardy korun. Zbývá tedy vyčerpat 2,1 miliardy korun. V rámci OPPK bylo schváleno zatím 215 projektů v celkové výši 5,75 miliard korun, zbývá vyčerpat 1,5 miliardy korun. Nejbližší výzva z OPPK je očekávána, že bude připravena na podzim tohoto roku. Jsou podpořena vědecká pracoviště, malé a střední podniky, vysoké školy, nemocnice, městské části. Typy projektů jsou především v oblasti nových technologií, výzkumu, parků, cyklostezek, tramvajových tratí, brownfields a dalších obdobných. Také se mohou využívat nebo projekty mohou být zaměřeny na využití obnovitelných zdrojů energie. 
V oblasti OPPA bylo zatím schváleno 476 projektů v celkové výši 2,4 miliardy korun. Zbývá vyčerpat 600 milionů korun. Nejbližší výzva, to bude dřív, na přelomu dubna a května tohoto roku. 
Co se týká typu aktivit, jedná se např. o inovace ve výuce, vzdělávací programy pro zaměstnance, rekvalifikace, programy pro sociálně vyloučené, mikroškolky, nové studijní programy na vysokých školách a další podobné programy. 
To jen úvod, abychom věděli, o jakých penězích se bavíme, kolik nám zbývá ještě v tomto období.
K samotnému tisku, který je vám dnes předložen. Jedná se o výzvu, resp. o program 2.1. z OPPK, revitalizace a ochrana území. V uvedené oblasti – pardon, ještě důležitá informace, že tato výzva byla vyhlášena předchozí radou, takže pouze vyhodnocujeme a schvalujeme výzvu, která již v minulosti běžela.
V uvedené oblasti podpory bylo předloženo celkem 10 žádostí o dotaci s celkovými způsobilými výdaji 356 milionů korun. 8 projektů prošlo formální kontrolou, 2 nikoliv. Limitní bodovou hranici 50 bodů pro udělení případné dotace splnilo 6 hodnocených projektů. 2 projekty tuto limitní hranici nesplnily. Na základě analýzy rizik ex ante kontroly bylo vyřazeno 0 projektů, celkem tedy úspěšných projektů nad 50 bodů bylo 6. Všechny projekty byly předloženy městskými částmi nebo organizacemi, zřizovanými hlavním městem Prahou. Ke každému projektu byly zpracovány minimálně 2 expertní posudky. Finanční a věcný. U většiny projektů byl ještě k těmto posudkům zpracován posudek odborný. 
Projekty byly dne 2. 2. 2011 projednány výborem pro veřejnou správu, evropské fondy a protikorupční opatření. 
Na základě návrhu odboru FEU MHMP výbor doporučil Radě hlavního města Prahy financování celkem 6 projektů a odsouhlasení navýšení finančních prostředků pro 7. výzvu v oblasti podpory 2.1. a revitalizace a ochrana území. Ve schvalovacím procesu Rada s projekty souhlasila a doporučila je Zastupitelstvu ke schválení. 
Zastupitelstvo schvaluje projekty OPPK na základě zákona 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje ve znění pozdějších předpisů. 
Projekty, resp. způsobilé výdaje projektů, jsou spolufinancovány ze zdrojů EU a rozpočtu HMP podle přílohy 3 tohoto usnesení. Žadatelé jsou vždy povinni zajistit vlastní spolufinancování projektů na nezpůsobilé výdaje projektů. Celkově bude podpořeným projektům poskytnuta dotace ve výši CCA 231,9 milionů korun, a z toho podíl hlavního města Prahy činí 21,7 milionů korun. Dotací se rozumí celková podpora, určená na projekt, financovaný z prostředků EFRR hlavního města Prahy bez uvedení podílu vlastního spolufinancování.
Shrnul bych ještě jednou, o co se jednalo, že bylo předloženo 10 projektů, 6 uspělo podle všech kritérií, všech expertiz, a následně prošly celým schvalovacím procesem a magistrátním zastupitelským, a nyní žádám Zastupitelstvo, abych schválilo, abychom mohli poskytnout těmto 6 projektům finanční dotaci z Evropských fondů. Děkuji za pozornost. 

Prim. SVOBODA: K tomuto bodu se přihlásila paní Ing. Šenarová. Prosím, paní inženýrko, máte slovo. 

P. ŠENAROVÁ: Dobrý den, vážení přítomní spoluobčané. Původně jsem nechtěla diskutovat, protože 5 let jsme oficiální účastníci řízení na Blanku, známe mnohem víc a mohli bychom všechny nové, i pana Březinu, který mi napsal dopis, a jistě to dělal jeho nový spolupracovník, protože jinak to není možné, že naše požadavky a 9. celoměstsky významná změna a naše účast na Blanku a výhra u Nejvyššího správního soudu, kdy Blanka má být od dubna zastavena a 2 roky je posunuta ne proto možná, aby, ale protože nemůže a nemá kompletní stavební povolení.
Ale já bych chtěla říci k revitalizaci, vážení, já k těm penězům a rozpočtu, ta Blanka bude teprve stát, až se takhle bude honit za 2 roku z mostu Barikádníků k nemocnici Bulovka 10 000 lidí, zničené Povltaví pro stezky, cyklostezky, nebude možno, zamořeno, občané tam nebudou moci. To bude teprve stát peníze.

Prim. SVOBODA: Já se velmi, velmi omlouvám, paní inženýrko, já nemohu jinak, než vás upozornit na to, že hovoříte k něčemu úplně jinému.

P. ŠENAROVÁ: Mluvím k revitalizaci území po zničující stavbě Blanky za Vltavou. 

Prim. SVOBODA: V tuto chvíli hovoříme o projektu v rámci 7. výzvy Operačního programu Konkurenceschopnost, oblast podpory. 

P. ŠENAROVÁ: Dobře, tak já si dovolím říci, že ta Blanka bude teprve stát, až se za 2 – 4 roky dostaví do zničené oblasti, kde bude podána řada trestních oznámení. A pane Březino, vy mě znáte. Nevím, teď jsem vypoznámkovala v našem sekretariátě váš dopis, jako když neznáte, že jsme účastníci řízení, že jsme vyhráli soud, a píšete tam….

Prim. SVOBODA: Paní inženýrko, já vám děkuji, doporučil bych, abyste to komunikovala s panem prvním náměstkem přímo, protože v tuto chvíli Zastupitelstvo musí pokračovat ve svém jednání. Děkuji vám za vaše stanovisko. (Výkřiky paní Šenarové) Spojte se tedy s panem Ing. Hudečkem, proberete to s ním, on vám to jistě bude interpretovat. 
Děkuji. Přihlášen je pan Poche.

P. POCHE: Jen krátkou připomínku. Mě velmi mrzí, že zástupci klubu TOP 09, kteří byli prvními v řadě, když jsme projednávali nový Jednací řád, který toto umožňuje, ve chvíli, kdy vystupuje občan hlavního města Prahy, houfně opouštějí své lavice, aby jeho vystoupení neposlouchali. Mě to velmi mrzí, především od pana doc. Tůmy, který s očima v sloup opustil své místo, když paní Ing. Šenarová, která má určitě nám všem co říci, začala vystupovat. Díky. 
Prim. SVOBODA: Dobře. Mám tam faktickou.

P. HUDEČEK: Nezlobte se, ale toto je účelové. My jsme tady seděli v plném počtu, když mluvili členové vaší koalice. Ve chvíli, kdy mluvili jiné hosté, naopak jste zde nebyli vy ve velkém počtu. Nezlobte se, toto je přece zcela zbytečná poznámka. 

Prim. SVOBODA: Já vám oběma za vaši poznámku ve stejné kvalitě děkuji. Prosím pana zastupujícího předsedu návrhového výboru. 

P. POCHE: Neobdrželi jsme žádný pozměňovací návrh, proto doporučuji hlasovat v původním znění. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o tomto návrhu ve smyslu původního znění. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 42, proti 0, zdrželo se 14, návrh byl přijat. 

Následuje
Tisk  Z- 788 k návrhu na úplatný převod pozemku parc.č. 1330 o výměře 143 
m2 v k.ú. Troja z vlastnictví hl.m. Prahy do vlastnictví Luboše 
Hájka

Paní radní Udženija. 

P. UDŽENIJA: Dobré odpoledne, dámy a pánové, dovolte mi předložit tisk č. 788, který je zpracován na základě žádosti fyzické osoby o úplatný převod pozemku parcelní číslo 1330 o výměře 143 m2 v KÚ Trója za účelem užívání jako vstup do objektu a vytvoření jednotného funkčního celku s pozemky ve vlastnictví žadatele. 
Jedná se o oplocený pozemek u rodinného domu v blízkosti ulice Na Farkách. Část pozemku je zastavěna betonovou deskou, na zbývající části se nachází travní porost. 
Cena je 1665,- Kč/m2 dle znaleckého posudku, tzn. celková kupní cena je 238 095 Kč. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Je přihlášen kolega Urban.

P. URBAN: Vážený pane primátore, paní radní, dámy a pánové, mohu zde za klub TOP 09 vyjádřit názor, že dnes předkládané tisky na úplatné převody pozemků v kapitole 12, tzn. 12/1 – 21/8, z našeho pohledu zde nevidíme žádné zásadní připomínky nebo nějaké doplňující body, takže navrhujeme, že by se mohlo o celé kapitole, tzn. 12/1 – 12/8 hlasovat en bloc. 

Prim. SVOBODA: To je procedurální návrh. Domnívám se, že můžeme vzít předkládací zprávu jako platnou pro všechny a postupně je odhlasujeme, protože en bloc to odhlasovat nejde, každý musí hlasovat zvlášť, ale nebude se k nim přednášet předkládací zpráva. Jen přečtu číslo tisku. 

P. UDŽENIJA: Děkuji vám za tento návrh, je pravda, že tyto tisky byly v hospodářském výboru, byli jste s nimi seznámeni. Děkuji ještě jednou, že to nemusím po tak dlouhém jednání předkládat všechno. 

Prim. SVOBODA: Je to až k bodu 12/8. Prosím. Přihlášen je ještě kolega Nouza. 

P. NOUZA: Ještě jednou dobrý den, pane primátore. Parafrázoval bych pana prvního náměstka Březinu. Dnes jsme vstřícnost sama. Pokud jsem si všiml, body 13 – 16 jsou v podstatě obdobného charakteru. Za klub TOP 09 můžu říci, že k tomu nemáme rovněž žádných významných připomínek ani pozměňovacích návrhů a doporučovali bychom obdobný postup v rámci efektivního jednání tohoto Zastupitelstva. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji za tento vstřícný návrh. Znamená to tedy, že k materiálu 13 – 16 včetně budeme postupovat stejnou technikou. Kolega Effenberk Růžička.

P. EFFENBERK RŮŽIČKA: Dobrý den, ještě krátkou připomínku k projednávanému bodu, že pozemek, který je rohový, sousedí s manželi Baštýřovými, aby nedošlo k zamezení přístupové cesty k těmto pozemkům. Chtěl bych se zeptat, jak je toto dořešeno. Děkuji. 

P. UDŽENIJA: Můžu poprosit ještě jednou? 

P. EFFENBERK RŮŽIČKA: Je to stanovisko k pozemku KÚ Trója, je tam vedoucí odboru, je to ve vaší zprávě, vnitřní sdělení. Přímo se tady upozorňuje na to, že majitelem pozemku č. 1332 a dalších navazujících pozemků jsou vedle pana Luboše Hájka i manželé Pavel a Věra Baštýřovi. Přitom pozemek 1330 je patrně přístupovou cestou k těmto pozemkům.

P. UDŽENIJA: My neprodáváme cestu, prodáváme zeleň.

P. EFFENBERK RŮŽIČKA: Který by mohl být přístupovou cestu. Aby tam nevznikl budoucí spor. Ale to je jenom technická.

P. UDŽENIJA: Pokud koukám do ortofotomapy, tak se mi to tak nejeví. Myslím si, že bychom v žádném případě neprodávali pozemek, který by nějakým způsobem omezoval užívání jiných vlastníků. To by se nám nemohlo stát. 

Prim. SVOBODA: Nevidím žádného přihlášeného. Chtěla bych dát hlasovat o tom, jestli můžeme pokračovat sloučenými body bez rozpravy. Prosím o vaši formulaci. Odst. 6 čl. 7.

P. MLEJNSKÝ: S dovolením, pane primátore, k tomu, co bylo řečeno. Jestliže jsou body označeny tak, jak jsou označeny v návrhu programu jednání, resp. v programu jednání body 12, předkladatel může tyto body uvést jedním úvodním slovem. Následně ke každému bodu je otevřena diskuse. Po ukončení diskuse všech bodů může v tomto případě předkládající uvést závěrečné slovo, resp. zodpovědět případné dotazy, které v rámci diskuse byly vzneseny. Nemělo by docházet k tomu, že diskuse není ukončena a předkládající odpovídá na dotazy z pléna. Zodpovězení dotazů ze strany předkladatele je v závěrečném slovu po ukončení diskuse. 

Prim. SVOBODA: Pokusím se citovat odst. 5 čl. 7. Zastupitelstvo může na návrh člena Zastupitelstva v průběhu zasedání hlasováním bez rozpravy body programu přesunout nebo sloučit rozpravu ke 2 i více bodům. 

P. MLEJNSKÝ: A v případě, že se to stane, je otevřena diskuse, po ukončení diskuse předkládající odpoví dotazy. Neměl by odpovídat v průběhu diskuse nebo rozpravy. V tomto případě tak, jak jste správně přečet, dejte prosím hlasovat o tisku Z 788. 

Prim. SVOBODA: Domnívám se, že musíme hlasovat o tom, že to sloučení uděláme. Jsem o tom přesvědčen. Můj souhlas, který jsem s tím já vyslovil, je souhlas formální. Ale právní souhlas je ten, že teď to, s čím jsem dopředu vyslovil souhlas, bude odhlasováno. Obávám se, že to jinak nejde. 

P. MLEJNSKÝ: Dejte o tom hlasovat. Je to určitě jistější.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o návrhu na sloučení bodů programu, tak jak bylo řečeno. Kdo je pro? Jistotu nám dalo stoprocentní hlasování. 
Dál je to tak, jak říkáte. Otevírám rozpravu ke všem bodům. Je to hodně bodů, dávám chvilku na rozmyšlenou. Dobře, uzavírám rozpravu. 

P. MLEJNSKÝ: Pakliže byla uzavřena rozprava k bodům 12/1 – 12/8, dejte, pane primátore, o jednotlivých bodech hlasovat.

Prim. SVOBODA: Výborně. Hlasujeme o bodu 12/1. Kdo je pro přijetí návrhu v tomto znění? Zdržel se? Proti? 54 pro, návrh byl přijat. 

Tisk 789. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 57, zdržel se 1, tisk byl přijat. 

Tisk 725. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 59, tisk byl přijat. 

Tisk 812. Dávám hlasovat. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 58, zdržel se 1, tisk byl přijat. 

Tisk 879. Dávám tedy hlasovat o tomto tisku. Kdo je pro jeho přijetí? Proti? Zdržel se? Pro 60, tisk byl přijat. 

Následuje tisk 865. Dávám o něm hlasovat. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 60, tisk byl přijat. 

Následující tisk má číslo 633. Dávám tedy o něm hlasovat. Kdo je pro přijetí tohoto tisku? Proti? Zdržel se někdo? 58 pro, 1 zdržení, tisk byl přijat.

Poslední tisk do této série, tisk č. 054, dávám o něm hlasovat. Kdo je pro jeho přijetí? Je někdo proti? Zdržel se někdo? 57 pro, zdrželi se 3, tisk byl přijat. 

Nyní následuje další skupina.

P. MLEJNSKÝ: Byl zde návrh od zástupců klubu TOP 09 na sjednocené uvedení bodů pod pořadovým číslem 13, 14, 15  a 16. S tím se předkladatel ztotožňuje, souhlasí, takže poprosím, aby předkladatelka uvedla body 13, 14, 15, 16 jedním úvodním slovem, následně bude stejná procedura jako v předcházejících bodech, pane primátore. 

Prim. SVOBODA: Takže paní radní.

P. UDŽENIJA: Máme zde ještě číslo tisku, který je k návrhu na bezúplatné nabytí pozemků KÚ Vršovice, Hloubětín, Břevnov, Nusle z vlastnictví ČR do vlastnictví hlavního města Prahy. Jedná se především o komunikace. 
Dále je zde předklad na záměr městské části Praha 11 na prodej věci z vlastnictví hlavního města Prahy, svěřené do správy městské části Praha 11. 
Poté je zde tisk Z 003, kde se převádí – pardon, je toho hodně, abych to přečetla správně. Je to k návrhu obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška č. 55/2000 Sb., hlavního města Prahy, kterou se vydává Statut hlavního města Prahy ve znění pozdějších předpisů, svěření správy věcí z vlastnictví hlavního města Prahy městským částem Praha 2, Praha 3, Praha 4, Praha 8, Praha 10, Praha 11, Praha Dolní Měcholupy a Praha Kolovraty. 
A poslední tisk, který zde mám, je tisk Z – 006 k návrhu obecně závazné vyhlášky, kterou se mění tato vyhláška, odejmutí správy svěřených věcí z vlastnictví hlavního města Prahy městským částem Praha 5, Praha 6, Praha 9, Praha 11, Praha 12, Praha Křeslice, Praha Libuš, Praha 16 a Praha 21.

Prim. SVOBODA: Děkuji za toto přednesení a dávám tedy hlasovat o tom, zda tento blok – pardon. Prosím, pane předsedo. 

P. MLEJNSKÝ: Nyní prosím, pane primátore, otevřete ke všem 4 bodům jednu diskusi. 

Prim. SVOBODA: Je tam přihlášena kolegyně Semelová. 

P. SEMELOVÁ: Děkuji. Chtěla jsem se zeptat paní radní na číslo tisku 021, tj. oznámení záměru městské části Praha 11 na prodej věci z vlastnictví hlavního města Prahy svěřené atd. Chtěla jsem se zeptat, proč se nevolí jiný postup. Tzn., že když ta městská část nechce danou věc využívat, tak proč se to nevrátí hlavnímu městu Praze, tzn. od svěření majetku, a potom případně hlavní město Praha může prodat. 

Prim. SVOBODA: Přihlášen je kolega Mlejnský.

P. MLEJNSKÝ: S dovolením bych v tuto chvíli jako starosta městské části Praha 11 paní kolegyni Semelové odpověděl. Materiál je zde proto, protože pozemky, které jsou předmětem prodeje, jsou označeny v územním plánu jako VV, tzn. výchova, vzdělávání, a v tomto případě, když městská část chce prodávat pozemky, které má svěřeny, ale jsou uvedeny v územním plánu jako VV, musí tento materiál jít do zastupitelstva hlavního města Prahy. Pakliže by to byly pozemky vedeny třeba jako OC, tak si městská část může tyto pozemky prodat podle Statutu hlavního města Prahy sama. V tomto případě jsme na žádost společnosti vypsali výběrové řízení, a ty pozemky, které prodáváme jako Praha 11, tak jsou pozemky, které jsou funkčně související s budovou a s pozemky pod tou budovou, kterou ta společnost vlastní. A ten důvod, proč to tady je, že to je označeno jako VV v územním plánu.

Prim. SVOBODA: Děkuji. Stačí, dobře. Přihlášen je kolega Urban.

P. URBAN: Dobrý den, jenom krátká technická poznámka. Rád bych opravil, VV není výchova a vzdělávání, ale je to veřejná vybavenost. Právě na těchto pozemcích se jedná o zdravotní středisko a chtějí koupit okolní pozemky. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Dobře. Ukončuji diskusi. 

P. UDŽENIJA: Nemám závěrečné slovo. Pokud to paní kolegyni Semelové takto stačilo. 

P. MLEJNSKÝ: Nyní, pane primátore, můžete dát hlasovat o jednotlivých bodech zvlášť v předloženém znění. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. V předloženém znění dávám hlasovat o tisku 034. Kdo je pro jeho přijetí. Proti? Zdržel se? 60 pro, jedno zdržení, tisk byl přijat. 

Prosím o hlasování o tisku 021 v předloženém znění. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 56, zdrželo se 5, tisk byl přijat. 

Prosím o hlasování k tisku 003 v předloženém znění. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 60, zdržel se 1, tisk byl přijat. 

Poslední tisk tohoto bloku má číslo 006. Kdo je pro jeho přijetí v předloženém znění? Kdo je proti? Zdržel se? Pro 60, tisk byl přijat. 

Děkuji paní radní za předložený blok tisků a následuje 
Tisk Z – 986 k aktualizaci Grantového systému hl.m. Prahy v oblasti kultury a 
umění na léta 2010 - 2015
který předkládá radní Kaucký. 

P. MLEJNSKÝ: Pardon, pane radní a pane primátore. Doporučoval bych stejně jako v předcházejících případech, aby pan radní přednesl body s pořadovým číslem 17, 17/1, 17/2 jedním úvodním slovem. Poté k těmto dvěma bodům byla otevřena diskuse, uzavřena diskuse a o každém bodu zvlášť hlasováno. 

Prim. SVOBODA: Kdo souhlasí s tímto návrhem? Nemusíme hlasovat, čili pane radní, ujměte se slova. 

P. KAUCKÝ: Děkuji. Vážený pane primátore, dámy a pánové, pokud se týká tisku 986, zastupitelstvu je předkládán ke schválení aktualizovaný Grantový systém hlavního města Prahy v oblasti kultury a umění na léta 2010 – 2015, který byl dopracován v souladu s připomínkami a doporučeními Evropské komise. Výbor pro kulturu Zastupitelstva hlavního města Prahy na svém úvodním zasedání dne 5. ledna tento materiál projednal a doporučil jeho  projednání v Radě a Zastupitelstvu, přičemž v Radě se tak stalo dne 1. února, kde byl tento Grantový systém taktéž schválen. 
Pokud se týká podrobností tohoto materiálu, tento materiál odpovídá požadavkům Evropské komise, kde, abych byl přesný, dle odst. 3 písm. D čl. 107 smlouvy o fungování Evropské komise se za slučitelné se společným trhem považují podpory, určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivňují podmínky obchodu a hospodářské soutěže ve společenství v míře, odporující společnému zájmu. 
Následně na základě těchto požadavků v červnu roku 2008 proběhla v Bruselu první schůzka se zástupci Evropské komise k problematice přidělování grantů hlavním městem Prahou. Tady vidíte, že se jedná o problematiku, která už má svoji vlastní historii, problematiku, kterou se Rada, resp. konkrétní představitelé Magistrátu věnují přece jenom už určitý čas. Celý tento proces by tímto měl být finišován. S tím, že na počátku Evropská komise doporučila hlavnímu městu Praze zpracovat nový Grantový systém, podle kterého by granty byly přidělovány na základě transparentních kritérií způsobem, který nelze vůči určitým subjektům považovat za diskriminující. Přičemž Evropská komise důrazně doporučila zavést u přidělování jednotlivých grantů systém bodového hodnocení, který bude transparentní a nediskriminační, a udělení každého grantu bude tzv. změřitelné i s tou výhradou, že přidělování bodů za splnění jednotlivých zvolených kritérií bude nevyhnutně založeno na určitém subjektivním prvku, zejména pokud jde o uměleckou hodnotu jednotlivých projektů. Tehdejší poradní sbor primátora hlavního města Prahy vycházel z doporučení Evropské komise, pak následně zpracoval Grantový systém hlavního města Prahy na léta 2010 – 2015. 
Vypíchl bych primárně hlavní pozitiva nového Grantového systému. Těmi pozitivy jsou za prvé výsledkem dlouholetého vývoje a je zpracován na základě podrobného vyhodnocení zkušeností z jeho uplatňování a právě na základě připomínek Evropské komise. Zásadně posiluje transparentnost grantového řízení. Žádosti posuzuje odborná patnáctičlenná grantová komise, složená ze 14 zástupců jednotlivých odborů kultury v čele s předsedou členů Zastupitelstva hlavního města Prahy. U příjemců víceleté podpory je možnost požádat o další víceletý grant v ročním předstihu, u každé žádosti je zveřejněno závěrečné věcné zdůvodnění grantové komise a v neposlední řadě připravenost systému v souvislosti s očekávanou a připravovanou transformací příspěvkových organizací, jiný nezávislý subjekt. 
Grantová komise, abych shrnul, resp. grantová podpora hlavního města Prahy je směřována na konkrétní kulturní projekt nebo subjekt. Opírá se o zákonem stanovenou péči v souladu s místními předpoklady a s místními zvyklostmi o vytváření podmínek pro rozvoj péče a pro uspokojování potřeb svých občanů. Mj. celkového kulturního rozvoje a podpory veřejných kulturních služeb, které spočívají ve zpřístupňování umělecké tvorby a kulturního dědictví veřejnosti a v získávání, zpracovávání, ochraně, uchovávání a zpřístupňování informací, které slouží k uspokojování kulturních, kulturně výchovných nebo kulturně vzdělávacích potřeb veřejnosti. 
V této souvislosti a v souvislosti s tímto tiskem bych rád upozornil ještě na jednu velice podstatnou a myslím si závažnou skutečnost. Na Radě hlavního města Prahy byl          1. února projednáván a následně schválen tento tisk v určitém znění, který byl následně doplněn, neboť těsně po schválení tohoto materiálu na Radě hlavního města Prahy dorazily na Magistrát hlavního města Prahy poslední požadavky Evropské komise, které byly tlumočeny hlavnímu městu Praze prostřednictvím Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, a já bych tady chtěl na to upozornit z toho důvodu, že připomínky dorazily až po rozdání tohoto materiálu zastupitelům města, přičemž tisk, který máte před sebou, je tisk svým způsobem zastaralý.
Nicméně bych tady chtěl z tohoto důvodu, z důvodu transparentnosti a pro přehled, abyste všichni věděli, k jakým změnám, byť ty změny jsou drobné, ale myslím si, že jsou dost podstatné, k jakým změnám došlo. 
Tisk Grantový systém hlavního města Prahy v oblasti kultury a umění na léta 2010 – 2015 se mění, a to konkrétně na straně 3, kde v oblasti, konkrétně v předposledním odstavci se mění poslední věta, kde je současné znění nahrazeno zněním: výjimkou je pouze realizace audiovizuálních děl, kde je grantová podpora udělována v režimu de minimis. 
Následně další změna je na straně 5, a to ve třetím odstavci od konce, který je zcela nahrazen, a to novým zněním v oblasti realizace audiovizuálních děl, kde je udělována podpora výhradně v režimu de minimis. Následující změna je hned na straně 6 tohoto materiálu, konkrétně v posledním bodu této stránky, který se týká záměru dotační politiky pro víceleté i jednoleté granty, respektující následující společné principy grantové politiky, kde se vypouští jednak úplně poslední věta, začínající slovem „oznámení“, a naopak se doplňuje zcela nová věta: „Do 15 dnů po zveřejnění usnesení Rady, resp. Zastupitelstva hlavního města Prahy o přiznání grantů na webových stránkách města, je žadatel oprávněn podat odvolání k členovi Rady hlavního města Prahy.“ Přičemž pokud se týká právě možnosti odvolání, tak bych vás rád upozornil na to, že tato možnost v zásadě legitimizuje formální a procesní správnost grantového výběrového řízení a je detailněji popsána v závěru průběhu posuzování projektů u víceletých i jednoletých grantů na straně 13 a straně 18 textu tohoto materiálu. 
Toť vše, pokud se týká tisku 986. 
Volně bych navázal tiskem 993 k návrhu na udělení jednoletých grantů hl.m. Prahy v oblasti kultury a umění na rok 2011, kde budu o poznání stručnější. Jedná se o dokument, o kterém zasvěcení vědí, že výstupem z práce grantové komise pro oblast kultury, přičemž návrh grantové komise je pak jako celek schvalován na výboru pro kulturu a památkovou péči, a já vám v tuto chvíli předkládám tu část návrhu jednoletých grantů, které přesahují limitující hraniční částku 200 000 korun, přičemž tyto granty budou udělovány formou dotace z rozpočtu hlavního města Prahy v celkové výši 42 050 000 korun, a to právě z kapitoly 662, záležitosti kultury – granty.
Toť vše k tomuto tisku. Děkuji za pozornost. 

Prim. SVOBODA: Děkuji za předložené materiály. Otevírám rozpravu. Do rozpravy je přihlášena kolegyně Semelová.

P. SEMELOVÁ: Jen velice stručně. Chtěla bych k aktualizaci grantového systému. Na mě to působí, že tento grantový systém vychází příliš vstříc profesionálům, že tam jsou upozaděna zájmová umělecká sdružení, zájmová umělecká činnost, ať už amatérská nebo poloamatérská, zvlášť pokud se jedná třeba o mladé či dětské umělce nebo diváky. Zároveň si myslím, že v nevýhodě budou i začínající umělci, mladí profesionálové. To je jedna připomínka. 
A dotaz. Chtěla jsem se zeptat, jak bude zajištěno finanční uspokojení všech, co překročí minimální bodovou hranici předem nastavenou. Děkuji. 

P. MLEJNSKÝ: Nejdříve všichni diskutující, pak je ukončena diskuse a teprve potom pan radní.  

Prim. SVOBODA: Souhlasím. Pan radní byl tak rychlý, že se mi ho nepodařilo hned zarazit.  Je přihlášen p. Pecha.

P. PECHA: Chtěl bych z titulu funkce předsedy grantové komise, který se účastní jednání grantové komise samozřejmě, uklidnit paní Semelovou. Není tomu tak. My tady samozřejmě máme jenom část grantů, které převyšují částku 200 000 korun. Nemáme zde úplně celý balík schválených grantů a doporučených, s tím, že tam opravdu najdete projekty i amatérských souborů, najdete tam projekty mladých umělců atd. Opravdu se tím zabýváme a nedáváme je na vedlejší kolej. 
Druhé části otázky jsem vůbec neporozuměl. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Dalším v pořadí je kolega Novotný.

P. NOVOTNÝ: Dobrý den. Chtěl jsem říci, že jednoznačně chápeme, že Grantový systém musí reflektovat požadavky EU a chápeme, že musí být změněn tímto způsobem, protože je to požadavek, který EU vznesla. Čili my s tím grantovým systémem jako takovým nemáme problém, akceptujeme ho. 
Co třeba se, myslím, stane ještě předmětem diskuse, je sestavení oné grantové komise. Myslím si, že se to stane tématem na výboru a budeme v tomto směru prosazovat jisté požadavky, nicméně se systémem jako takovým, tak jak reaguje na požadavky Evropské unie, problém nemáme. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolegyně Semelová.

P. SEMELOVÁ: Děkuji. Chtěla jsem jenom reagovat na pana kolegu Pechu. Nemluvila jsem o tom návrhu na udělení jednoletých grantů. Mluvila jsem o materiálu k aktualizaci Grantového systému. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Prosím pana radního. Ne, nevstupujte do diskuse, diskusi v tuto chvíli končím a dávám vám slovo.

P. KAUCKÝ: Děkuji za udělení slova. Přiznám se, budu muset odpovědět dosti podobně jako pan předseda Pecha. Jedná se o to, že materiál, který se týká Grantového systému, de facto svým způsobem pouze zpřesňuje pravidla, která tady do současné doby platí, a zpřesňuje je podle požadavků Evropské komise. Tzn. pokud se týká začínajících souborů, pokud se týká souborů, které nejsou nějak etablovány, pokud se týká souborů, které mají určitou uměleckou hodnotu, jenž by se odlišovala po těch víceletých akcí, tak veškeré tyto projekty jsou zahrnuty právě do oblasti jednoletých grantů, a vedle toho tady máme oblast čtyřletých grantů. Je to vlastně systém, který je tímto způsobem nastaven, je to systém, který má pomoci i začínajícím souborům, i neprofesionálním souborům.
Pokud se týká vlastního rozhodování o jednotlivých grantech, tady máme grantovou komisi, která je právě z toho důvodu složena z nezávislých odborníků, jenž mají posoudit vhodnost toho či onoho projektu k tomu, aby byl podporován prostřednictvím Grantového systému hlavního města Prahy. Pokud se týká vašeho dotazu, nevím, jestli jsem vás úplně uspokojil, ale pouze popisuji zatím prováděnou praxi, která se tímto materiálem pouze upřesňuje, ale v zásadě se nijak nemění. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Prosím, pane předsedo. 

P. MLEJNSKÝ: Děkuji za slovo. Budeme hlasovat nejprve o tisku Z – 986, kde návrhový výbor zaznamenal změny v příloze č. 1, tak jak je přednesl předkladatel pan radní Kaucký. Jiné návrhy ze strany zastupitelů návrhový výbor nezaznamenal. Budeme hlasovat o tisku Z – 986 v předloženém znění se změnami v příloze č. 1, tak jak byly uvedeny. 

Prim. SVOBODA: Jak to teď zaznělo od pana předsedy, dávám hlasovat o tomto tisku. Kdo je pro jeho přijetí v této podobě? Proti? Zdržel se? 58 pro, zdržel se 1, tisk byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: A nyní budeme hlasovat o tisku Z – 993 v předloženém znění.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy o tomto tisku hlasovat. Kdo je pro jeho přijetí? Proti? Zdržel se? Pro 53, zdrželi e 4, tisk byl přijat. Děkuji. 

Následuje 
Tisk 032 k návrhu na poskytnutí finančních prostředků formou daru 
společnosti FEBIOFEST s.r.o., na realizaci projektu Mezinárodní 
filmový festival Praha Febiofest 2011
Opět radní Kaucký. 

P. KAUCKÝ: Děkuji, pane primátore. Pokud se týká tohoto tisku, tak zastupitelstvu je předkládán návrh na poskytnutí finančních prostředků formou darů, a to ve výši 5 milionů korun na realizaci projektu Mezinárodní filmový festival Praha Febiofest 2011, který se bude konat ve dnech 24. března – 1. dubna tohoto roku. 
Rád bych tady zdůraznil, že mezinárodní festival Febiofest je jednou z největších audiovizuálních akcí nejenom v Praze, ale i v celé střední Evropě.  Celkově je pro rok 2011 připraveno na 400 projekcí ze 60 zemí všech kontinentů, s tím, že určitě bych rád zdůraznil i skutečnost, že Febiofest významně podporuje propagace metropole a je skutečně jedním ze základních pilířů kulturního života, a proto hlavní město Praha přehlídku dlouhodobě podporuje. 
Společnost Febiofest požádala pro letošní ročník o podporu v rámci grantového řízení, s tím, že při projednávání této žádosti grantová komise konstatovala, že Febiofest rozhodně zasluhuje podporu, ale požadovaná částka je mimo možnosti grantového financování. Proto komise jednomyslně doporučila podpořit projekt formou partnerství hlavního města Prahy právě ve výši 5 milionů korun. 
Předkladatel, tj. má osoba, navrhuje, aby vzhledem k datu konání tohoto festivalu na přelomu března a dubna tohoto roku, byla částka ve výši 5 milionů korun poskytnuta společnosti Febiofest právě formou daru, a to snížením neúčelové rezervy kapitoly 1016 o tuto částku, a naopak zvýšením kapitoly 0662, tj. partnerství, o částku 5 milionů korun. 
Pevně doufám a zároveň bych chtěl tímto požádat všechny své kolegy, že vezmete v potaz právě význam této kulturní akce, a zároveň skutečnost, přihlédnete k datu konání tohoto festivalu, kdy sice bychom byli rádi projednali tuto žádost právě v oblasti partnerství, ale tím bychom pouze ohrozili celou tuto pro město velice významnou akci. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji a otevírám diskusi k tomuto tisku. Protože není nikdo přihlášen, požádám pana předsedu. Už ho tam mám také. Kolega Dlouhý. 

P. DLOUHÝ: Děkuji za slovo a za náš klub podporujeme tento návrh vzhledem k významu akce Febiofest. Není problém a podporujeme.  

Prim. SVOBODA: Děkuji. To jen souhlasné stanovisko. Můžete se ujmout své role. 

P. MLEJNSKÝ: Děkuji. Konstatuji, že návrhový výbor nepřijal žádný návrh na změnu usnesení tisku Z – 032, a proto ho budeme hlasovat v předloženém znění. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o tomto tisku. Kdo je pro jeho přijetí? Pro 62, proti nikdo, zdržel se nikdo, nejvyšší hlasování, co jsme tu dnes měli. Návrh byl přijat. 
Děkuji panu radnímu. 

Následující bod je 
Návrh personálních změn ve výborech ZHMP
K tomu nejsou žádná úvodní slova, ale požádám předsedy výborů o to, aby předložili své eventuální návrhy. Do diskuse k tomuto bodu se přihlásila paní Kristýna Opletalová. 

P. OPLETALOVÁ: Dobrý den, promlouvám tu ještě jednou, tentokrát k personálním změnám ve výborech, a to proto, že jsem byla přítomna minulému jednání Zastupitelstva, které probíhalo 20. 1. 2011, a viděla jsem, jak celý den někteří zastupitelé někam odbíhali. Ale když se potom jednalo o tomto stejném bodu, personální změny ve výborech, tak všichni přišli a jednomyslně hlasovali o předsedech výborů, ať už to byly výbory pro cyklostezky, pro výchovu a vzdělání, legislativu a bezpečnost atd. Nikdo se nezdržel hlasování atd. Jediný problém byl u kontrolního výboru. A to mi přišlo takové zvláštní, když se nám tady pořád tvrdí, že radnice je transparentní a čistá a potom čtvrt roku po ustavující schůzi tohoto zastupitelstva pořád nebyl zvolen předseda kontrolního výboru. Tak já nevím, jestli ho dneska zvolíte nebo nezvolíte, ale už to začíná být poněkud absurdní. Minule tu byli předloženi dva kandidáti na předsedu, jeden byl pan zastupitel Hudeček. Chodím sem na zastupitelstva a poslouchám, co říká. Myslím si, že je tady jeden z nejlepších zastupitelů a nerozumím tomu, jestli když jeho tam nechcete jako předsedu, tak koho tam tedy chcete? Druhý kandidát byl pan Ledl z KSČM a dostal přibližně stejný počet hlasů jako pan Hudeček. Znamená to, že to je jedno, nebo jak? Navíc jsem byla i na jednání kontrolního výboru, který byl neusnášeníschopný, protože tam zastupitelé nepřišli, a říkali nám, že je to proto, že na Praze 6 jsou jarní prázdniny, tak asi někdo je s dětmi na horách. To mi nepřijde normální. Myslím si, že kontrolní výbor je nejdůležitější, a byla bych ráda, kdyby dnes už konečně byl odhlasován ten předseda. Děkuji. (Potlesk)

Prim. SVOBODA: Děkuji za váš příspěvek, a nyní vyzývám předsedy výborů, aby – je tam hodně přihlášených. Takže ještě než je vyzvu, diskuse musí proběhnout. Kolega Tůmu. 

P. TŮMA: Děkuji, pane primátore, já navrhuji za klub TOP O9 na předsedu kontrolního výboru Tomáše Hudečka. Děkuji.

Prim. SVOBODA: Další je kolegyně Semelová. 

P. SEMELOVÁ: Za klub KSČM navrhuji na předsedu kontrolního výboru dr. Luboše Ledla. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Další v pořadí kolega Vašíček. 

P. VAŠÍČEK: Navrhuji za klub TOP 09 změnu ve Výboru pro bydlení a navrhuji za TOP 09 odvolat ke dni 17. 2. členku Mgr. Ludmilu Štvánovou a zvolit za člena Výboru pro bydlení pana Mgr. Romana Vaculku. 

Prim. SVOBODA: Děkuji, kolega Štěpán.

P. ŠTĚPÁN: Rád bych reagoval na vystoupení tady slečny, rád bych se veřejně omluvil za svoji neúčast na kontrolním výboru. Byl jsem nemocný, měl jsem horečku a moc mě mrzí, že jsem se jednání nezúčastnil. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Kolega Štěpán tam má dvojku, asi zmáčkl knoflík dvakrát. Kolega Dlouhý.

P. DLOUHÝ: Požádal bych zastupitele, aby opravdu zvolili předsedu kontrolního výboru, neboť kontrolní výbor má v současné době sudý počet členů, a tím porušujeme vlastní pravidla, neboť počet členů výboru by měl být lichý. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Nevidím nikoho přihlášeného. Předsedové jednotlivých výborů budou předkládat nějaké návrhy? 

P. MLEJNSKÝ: Vážený pane primátore, v tomto případě jsme u bodu 19/1, kde jsme zaznamenali návrh pana kolegy Vašíčka, a sice ve výboru pro bydlení odvolat paní Mgr. Ludmilu Štvánovou  a navolit pana Mgr. Romana Vaculku.
Dále pak bod 19/2 je řádný bod navrženého programu dnešního jednání, a sice návrh předsedy Výboru pro kulturu na změnu Výboru pro kulturu ZHMP na Výbor pro kulturu a památkovou péči ZHMP. 
Poté také máme odhlasovaný bod 19/3, který navrhoval v rámci projednávání programu při dnešním zahájení pan Urban z TOP 09, a sice navrhoval, aby Výbor pro územní plán se nazýval Výborem pro územní rozvoj HMP. Nemám to napsáno, poprosím pana Urbana, aby toto upřesnil. 
To jsou tři návrhy, které máme zaznamenány. 

Prim. SVOBODA: Dobře, děkuji. Já ale vnímám to, že máme jako první věc k hlasování otázku volby předsedy kontrolního výboru. To je samostatný bod navržený. 

P. MLEJNSKÝ: Návrhový výbor v písemné podobě žádný takový návrh nemá. Jestli někdo navrhoval v průběhu diskuse, je to možné, ale musíme ho dostat v písemné podobě, a já jsem takový návrh nezaznamenal od nikoho ze zastupitelů.  

Prim. SVOBODA: Máme tedy návrh položený slovně. Vyzývám… 

P. MLEJNSKÝ: Omlouvám se. Návrh od paní kolegyně Semelové, a sice návrh klubu KSČM na volbu předsedy kontrolního výboru, kde klub KSČM navrhuje pana JUDr. Lubomíra Ledla. Nyní mi přišel další návrh v písemné podobě, a sice klub TOP 09 navrhuji na funkci předsedy kontrolního výboru pana Tomáše Hudečka. O těchto dvou návrzích, pane primátore, budeme hlasovat. 
Zvykem bylo v předcházejících jednáních, že se hlasuje podle abecedy. Pakliže oba navržení souhlasí, jak pan JUDr. Ledl, tak pan RNDr. Hudeček, dejte hlasovat podle abecedy o jednotlivých návrzích. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat podle abecedy. Podle abecedy je první pan RNDr. Hudeček.

P. MLEJNSKÝ: Ano, první je pan RNDr. Hudeček, tzn. dejte, pane primátore, hlasovat o tom, kdo je pro, aby pan RNDr. Tomáš Hudeček byl zvolen předsedou kontrolního výboru. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat o tom, kdo je pro zvolení pana RNDr. Hudečka za předsedu kontrolního výboru. Hlasujte teď. Proti? Zdržel se? Pro 26, proti 2, zdrželo se 24. To je nerozhodně.

P. MLEJNSKÝ: To znamená, že návrh nebyl přijat. Nyní, pane primátore, dejte hlasovat o tom, kdo je pro, aby předsedou kontrolního výboru byl zvolen pan JUDr. Lubomír Ledl. 

Prim. SVOBODA: Dávám hlasovat o tomto návrhu. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 5, proti 25, zdrželo se 26, návrh nebyl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Tzn. že předseda kontrolního výboru nebyl navolen. A nyní zde máme další návrhy na personální změny, konkrétně ve Výboru pro bydlení. Už jsem to četl. Tento návrh předkládá pan zastupitel Vašíček, a sice návrh textu usnesení, Zastupitelstvo HMP 
I.	odvolává ke dni 17. 2. 2011 členku Mgr. Ludmilu Štvánovou z Výboru pro bydlení ZHMP, 
II.	volí ke dni 17. 2. 2011 Mgr. Romana Vaculku členem Výboru pro bydlení ZHMP. 
V písemné podobě na obrazovkách.

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat, tak jak to vidíte na obrazovce. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 62, zdržel se 1, návrh byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Nyní, pane primátore, přistupujeme k bodu č. 19/2, kde předkladatelem je pan předseda Výboru pro kulturu Ondřej Pecha, který navrhuje, aby Výbor pro kulturu ZHMP byl přejmenován na Výbor pro kulturu a památkovou péči ZHMP. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy hlasovat. Kdo je pro přijetí této změny v navrhovaném znění? Pro 62, nikdo proti, nikdo se nezdržel, návrh byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: A nyní můžeme přistoupit k bodu 19/3, kde pan kolega Urban z klubu TOP 09 navrhuje, aby Výbor pro územní plán byl změněn na Výbor pro územní rozvoj ZHMP. Pane Urbane, je to tak? (Ano)

Prim. SVOBODA: Děkuji. Přihlášen do diskuse je kolega Ludvík. 

P. LUDVÍK: Jako předseda výboru, my jsme to na výboru sice neprobírali, nicméně já jako předseda výboru s tím nemám problém, protože územní rozvoj je širší pojem než územní plán, takže osobně za sebe jako za předsedu výboru říkám, že s touto změnou nemám problém. 

Prim. SVOBODA: Je to optimističtější název. Rozvoj je optimističtější než plán. Dobře. Pane předsedo.

P. MLEJNSKÝ: Můžete o tomto, pane primátore, dát hlasovat. Je to návrh pana Urbana, se kterým se předseda výboru ztotožnil.

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kdo je pro přijetí tohoto návrhu? 61 pro, žádné proti, žádné zdržení, návrh byl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: Tímto jsme vyčerpali všechny body s pořadovým číslem 19 a můžeme přistoupit k bodu č. 20. 

Prim. SVOBODA: Bodem č. 20 je materiál, zařazený při hlasování o programu, je to 

Výzva k rezignaci paní poslankyně a členky zastupitelstva Mgr. Marty Semelové
Otevírám diskusi k tomuto bodu programu. První přihlášený je kolega Šimůnek. 

P. ŠIMŮNEK: Vážené kolegyně a kolegové, vážený pane primátore, dovolte, abych řekl stanovisko klubu KSČM v Zastupitelstvu HMP k výzvě k rezignaci paní poslankyně a členky Zastupitelstva Mgr. Marty Semelové.
Klub Komunistické strany Čech a Moravy nesouhlasil se zařazením tohoto bodu a jeho projednáním na Zastupitelstvu HMP dne 17. 2. 2011, protože nijak nesouvisí s tím, čím se má Zastupitelstvo HMP zabývat. Jde o vnášení ideologických otázek do jednání Zastupitelstva, o pokus bránit zvoleným zastupitelům vyjadřovat svobodně názory v souladu s Listinou základních práv a svobod a snahu odvádět pozornost od vážných problémů země a města k zástupným problémům. 
Z těchto důvodů klub Komunistické strany Čech a Moravy ostře odmítá návrh na přijetí výzvy k odstoupení paní Mgr. Marty Semelové z funkce poslankyně Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR a členky Zastupitelstva HMP a prohlašuje, že jmenovaná má plnou důvěru klubu. 
Paní Mgr. Marta Semelová byla řádně zvolena ve volbách, získala přitom jeden z nejvyšších počtů preferenčních hlasů od voličů, a jim je také ze své činnosti odpovědná. Názory, které vyslovila ve svém vystoupení na půdě Poslanecké sněmovny, v žádném případě neodporují našim zákonům ani Ústavě ČR. Stačí se s tímto vystoupením podrobně seznámit. 
Závěrem prohlašujeme, že KSČM je platnou součástí demokratického politického života v naší zemi, získává nemalý počet voličů ve všech volbách a nikdy se nedopustila žádného protiústavního a protizákonného kroku, pokud za tento krok nechce někdo považovat to, že obhajujeme a prosazujeme sociální spravedlnost, životní jistoty a mír pro všechny občany této země. 
To je celé prohlášení. Děkuji za pozornost. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Dále je přihlášený kolega Liška.

P. LIŠKA:  Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, vážení spoluobčané. Mám před sebou stenozáznam inkriminovaného projevu paní Mgr. Semelové. Považuji to za bezprecedentní zneužití svobody slova, které tady 40 let nebylo. Byli to komunisté, kteří za pouhé slovo zavírali. Dneska když je svoboda slova, zneužívají této části našich svobod na této komunistické straně vyvzdorované. Mluví v rétorice zločinců komunistické strany, jejíž KSČM je evidentně nástupkyní. Nikdy se nezřekli svých zločinů, nikdy se za ně neomluvili. Já jsem živoucí důkaz. Mně se nikdo neomluvil. 
Celý tento projev nese rukopis Stalinismu 50. let. Měl jsem dokonce dojem, že jeho autorem je nechvalně proslulý ministr školství Zdeněk Nejedlý, přezdívaný Rudý dědek. 
Nicméně, abych byl konkrétní. Zejména se mě dotkla pasáž, která se týká ochrany státních hranic. Dovolím si citovat: „Státní hranice jsou vždy jednou z integrálních součástí suverenity každého státu. V době studené války nabývala ochrana státních hranic zvlášť velkého významu. A byli to právě pohraničníci, kteří měli zásluhu na tom, že některé provokace na státních hranicích nepřerostly v konfrontace širokého rozsahu a narušení míru. Byli to příslušníci pohraniční stráže, kdo zabezpečovali klid pro pokojný život a práci lidí nejen v pohraničí. A že neměli jednoduchou službu, o tom svědčí historické prameny z 50. let, kdy u narušitelů státní hranice byly nalezeny zbraně, samopaly, ruční granáty atd.“ 
Měl jsem to štěstí, že jsem 3 roky v letech 77 – 80 žil v bezprostřední blízkosti hranice. Mohu tady s nadsázkou říci, že jsem měl postel 250 m od skutečné hranice Československé socialistické republiky a Rakouské republiky, protože jsem pracoval jako pomocný dělník v kamenické dílně na státním zámku Valtice. Vím, co se na této hranici dělo. Osobně jsem zažil chechtající se důstojníky, kteří o svých podřízených vojácích - pohraničních mluvili jako o hlídacích psech a o tom, jak si voják – pohraničník musí volno, tzv. opušťák vystřílet. 
Dodnes za celých 20 let tady nikdo nepromluvil o bestiálním chování vůči občanům Německé demokratické republiky a vůči občanům Polské lidové republiky. To tady za 20 let nepadlo. Tam se střílelo, speciálně ve Valticích, po těchto občanech. To jsou taky lidé.
Ještě bych chtěl říci k ochraně hranic. Ochrana hranic nebyla koncipovaná jako ochrana před nepřítelem, imperialistou ze západu, v tomto případě jihu, ale jako ochrana proti vlastním občanům. Žili jsme tady 40 let v koncentračním táboře. Celá trať Břeclav – Znojmo byla oplocena dvěma ploty. Po delší pauze byly další dva ploty z ostnatých drátů s elektrickým proudem. Zatímco veškerá města v republice byla vypínána z důvodů nedostatku elektrické energie, v temné krajině svítila linka hranic, protože kompletní hranice od Bratislavy až po počátek Šumavy, kde tam už to bylo zbytečné, byla osvětlena. Tyto náklady jsme samozřejmě hradili z daní a ubíralo to na ekonomické síle země. 
Kromě tohoto ostnatého drátu byla ještě tzv. zpomalovací zóna, kdy v neposečené trávě 20 cm nad zemí byl nepředvídatelně, řeknu lidově cik cak natahán ostnatý drát. Tam už mohli jenom psi. Nechtějte vědět, co se za tímto dělo. 
Ještě bych chtěl podotknout k ochraně hranic, absurdita, že 50. léta, do roku 1956 byla země Dolní Rakousko v sovětské zóně. Proti komu tedy tam byl ten plot? To nás ohrožovala Rudá armáda? 
Další věc je ta, že ploty byly nejen vůči západu, ale např. Německá demokratická republika měla ploty vůči nám, Polská lidová republika kromě Cesty přátelství v Krkonoších měla ploty vůči nám, Sovětský svaz měl vůči nám ploty a Maďarská lidová republika rovněž. 
Proto podporuji náš návrh klubu TOP 09, aby paní Mgr. Semelová byla vyzvána k odstoupení z postu poslance, aby se vzdala mandátu poslankyně a zastupitelky ZHMP. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Prim. SVOBODA: Děkuji. Další přihlášena do diskuse nejprve kolegyně Vorlíčková.

P. VORLÍČKOVÁ: Děkuji. Já už vás dlouho nezdržím. Chtěla bych se krátce vyjádřit ještě k hranicím. I u ohrad s dobytkem, je-li použit elektrický proud, je jeho intenzita nastavena tak, aby zvíře odradila, ale neublížila mu. Komunistický režim používal na hranicích vůči lidem a vlastním občanům takovou dávku proudu, která byla zaručeně a úmyslně smrtelná. 
A ještě mi dovolte jednu technickou poznámku. Prosila bych, kdybyste si mohli v důvodové zprávě v posledním odstavci ve 3. větě opravit, místo KSČM tam samozřejmě má být KSČ. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Přihlášen je kolega Milan Richter.

P. Milan RICHTER: Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolte mi, abych i já se vyjádřil k danému bodu. Ve své podstatě nebo zcela stoprocentně souhlasím s TOP 09, tzn. že odsuzuji výroky, které zazněly na půdě Parlamentu. Nesouhlasím s překrucováním historických faktů. 
Akorát jsem na tomto místě překvapen, že to slyšíme z úst TOP 09. TOP 09, jejíž první místopředseda Kalousek před 4 lety, světe div se, podepisoval koalici s faktickou podporou komunistů, tedy s podporou i paní Semelové. Z toho jsem malinko překvapen, ale doba se mění.
Říkám znovu jasně a nahlas, že nesouhlasím s překrucováním historických faktů. Dobu totality si já díky svému věku nepamatuji, ale díky historickým rodinným zkušenostem mám jasné povědomí, co se v té době skutečně dělo. Nicméně jakákoli cenzura projevů je pro mě naprosto, ale naprosto nepřijatelná. Protože se dostáváme na tenký led inkvizice, a to je v jakékoli podobě cestou do pekel. A to samozřejmě máme poučení i z historických výjevů. 
Jsem zásadně proti výrokům paní Semelové, ale jsem rád, ctím a vážím si jednoho fenoménu, který máme po roce 89, a tím fenoménem je svoboda slova a svoboda projevu. Protože díky ní si každý dnes může říkat co chce, a ne jako v minulém režimu, že pokud se někomu nelíbil názor, byl to názor, který se nehodil, tak byl potírán silou. Buďme dnes rádi za to, že máme svobodu. 
Proto navrhuji usnesení Zastupitelstva: Zastupitelstvo HMP odsuzuje překrucování historických faktů z období totality, tak jak zaznělo v projevu poslankyně Semelové na půdě Parlamentu ČR v rámci rozpravy k zákonu o třetím odboji. 
Zastupitelstvo HMP však respektuje, že poslankyně Semelová byla zvolena v řádných demokratických volbách. Vzhledem k tomu, že žijeme ve svobodné demokratické společnosti, tak každý má právo na svobodu slova a projevu, byť by se jednalo o účelové překrucování historických faktů. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji a poprosím dalšího přihlášeného, to je kolegyně Kousalíková.

P. KOUSALÍKOVÁ: Milan Richter má pravdu, žijeme v demokratické společnosti a měli bychom se podle toho chovat, a to mně nikdo nemůže podsouvat názor, že bych byla jakýmkoli způsobem prokomunistická. V rodině jsme měli politického vězně, který na komunistický režim doplatil zdravím a kvůli nim vlastně zemřel. Přesto si myslím, že skutečně bychom se neměli chovat nedemokraticky, protože každý má právo něco říci. 
Jen bych chtěla upozornit kolegy na to, že v pondělí začíná v Karolinu festival Mene Tekel, a je to festival, který Praha zavedla právě proto, abychom mladé lidi, studenty, seznamovali s tím, co to byl komunistický režim. Co způsobil a co udělal. Myslím si, že to je jediná cesta, abychom nezapomněli, abychom si to stále připomínali, aby se to již nikdy nemohlo zopakovat. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Přihlášen je kolega Vašíček. 

P. VAŠÍČEK: Navrhoval bych usnesení, které navrhoval pan Milan Richter, rozdělit po odstavcích, hlasovat, protože se domnívám, že první odstavec je průchozí, ale s druhou částí nebude klub TOP 09 souhlasit. 
Potom bych jen chtěl na zmínku ohledně pana Kalouska říci, že on vyjednával koalici s panem Paroubkem, se kterým byla ODS 8 let v koalici, s ČSSD. Určitě s ním nevyjednával proto, že by s ním chtěl do koalice, ale byl to taktický manévr, aby mohla vzniknout silná středopravicová vláda. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Já si pořád myslím, že bychom se měli víc držet komunální politiky. Obávám se, že toto je politika, která je malinko nad naše, nechci říkat kapacity, ale nad naše určení. Dále je přihlášena kolegyně Vorlíčková.

P. VORLÍČKOVÁ: Jen krátkou poznámku k panu Richterovi a jeho invektivě na našeho pana místopředsedu Kalouska. Chtěla jsem jen připomenout, jak jejich bývalý člen ODS a čestný člen ODS pan prezident Václav Klaus byl v posledních volbách zvolen, a to byl též zvolen hlasy komunistů. To jen k tomu.
A ještě ke svobodě slova. Ano, máme, zaplať pánbůh za to. Jen bych chtěla připomenout, že komunismus byl dán podle zákona č. 198/1993 Sb. na roveň fašistickému zákonu, a že prosím pěkně, dodržujme to. Nevím, jestli kdybych tu začala třeba hajlovat, jestli mi taky řeknete, že je to svoboda slova, že na to mám právo? (Potlesk)

Prim. SVOBODA: Přihlášen je poslanec Šťastný.

P. ŠŤASTNÝ: Hezký den, vážený pane primátore, dámy a pánové, ona celá tato debata totiž není a nesmí být o tom, jestli zde přijmeme nějaké usnesení o tom, aby paní kolegyně Semelová odstupovala či neodstupovala. Myslím si, že k tomu dokonce nemáme ani žádný mandát. Myslím si, že bychom měli jako demokraticky zvolený orgán ctít Ústavu této země a respektovat skutečnost, že existuje v naší zemi zastupitelská demokracie. Zastupitelská demokracie, která říká, že každý občan této země ve svobodných demokratických volbách má možnost si zvolit své zástupce, zastupitele, tedy i poslance, kteří ho pak reprezentují v přenesené míře, v tomto případě v Parlamentu ČR, jako paní Semelová.
Jestliže tedy existuje zastupitelská demokracie a existuje princip parlamentní demokracie, tak není možné potom jakýmkoli způsobem perlustrovat projevy demokraticky zvolených zastupitelů, i když se nám nelíbí a odsuzujeme je. A já ten projev odsuzuji, nelíbí se mi, nesouhlasím s ním, stejně tak jako odsuzuji komunistický režim. Ale naší povinností je k tomu přistoupit tak, jak nám říká Ústava, a pokud možno se nechovat tak, jak se chovali komunisté. Komunisté by následně po takovémto projevu daného parlamentáře přinejmenším zavřeli, možná odsoudili k trestu smrti. 
Prosím, chovejme se jako demokraté. Uvědomme si, že jsme ve svobodné zemi a rozhodujme zde na této půdě pouze o tom, o čem rozhodovat můžeme, i když se nám to brutálně nelíbí. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Dále je přihlášen kolega Poche.

P. POCHE: Děkuji za slovo, jenom krátce. Kolegové, vy se tu vysmíváte panu kolegovi Vašíčkovi za jeho vystoupení. Je to nabíledni. V době, kdy pan ing. Kalousek vyjednával s Jiřím Paroubkem o vládě, byl členem ODS, tak mu to pravděpodobně uniklo. 

Prim. SVOBODA: Za svou osobu bych skutečně v tuto chvíli uvítal, kdybychom tu koaliční přestřelku ztišili a věnovali bychom se základnímu problému, který řešíme. Přihlášen je kolega Richter. 

P. Milan RICHTER: Děkuji, pane primátore. Jen v krátkosti bych rád zareagoval na paní kolegyni Vorlíčkovou. Myslím si, že totalitní doba byla skutečně dobou plnou zločinů, a jak říkám, i má rodina to poznala. 
Na druhou stranu potom nechápu, proč cítíte z mé strany jako invektivu vůči vašemu prvnímu místopředsedovi Kalouskovi, když jsem jenom zhodnotil historické události minulých 4 let. To nebyla invektiva, to byla realita, že jste chtěli nebo že on chtěl vládnout s podporou komunistů. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolega Mlejnský.

P. MLEJNSKÝ: S dovolením chci také zareagovat na druhé vystoupení paní Ing. Vorlíčkové, kdy zmiňovala, že současný pan prezident byl při své první volbě zvolen komunisty. Chtěl bych podotknout, že to byla tajná volba, paní inženýrko, a v tom okamžiku nemůžete tvrdit, co tvrdíte, takže poprosím, aby tato diskuse, která mi připadá dosti závažná. To, co jste chtěla ve svém usnesení říci, tomu rozumím a ztotožňuji se s tím, v tuto chvíli to posouváte někam jinam a na rozdíl od kolegy Milana Richtera nemáte pravdu. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Poprosil bych, abych byl vyvolán.

Nám. KABICKÝ: Prosím pana primátora, aby se ujal slova. 

Prim. SVOBODA: Já bych se pokusil říci něco obecně platného a obecně filosofického. Problematika komunismu v naší zemi se všech nás, kteří jsme to prožívali v nějaké podobě, dotýkala, ať již osobně nebo na našich blízkých. Doba je taková, že komunismus nebyl nikdy v žádné podobě odsouzen, nebyla od sebe oddělena stávající komunistická strana a ta strana, která tu byla v minulosti. 
Co je ale naše hrozba do budoucna, nebo neštěstí, je to, že mladí lidé tuto historickou zkušenost nemají a že se na ni hodně zapomíná. Já jsem měl donedávna tu možnost s mladými lidmi mluvit a vím velmi dobře, že události, týkající se 50. let, pro celou řadu z nich jsou tabula rasa. 

Já svým způsobem vítám to, co paní zastupitelka Semelová řekla. Protože nám to dává možnost, abychom se k tomu zásadním způsobem vyjádřili. Abychom takovéto vyjádření zásadním způsobem odsoudili a další tak té mladé generaci v naší společnosti informaci o tom, že s těmito věcmi jsme se nesmířili a že se s nimi nesmíříme. Je paradoxně dobré, že to zazní, protože jenom připomínání historie tu historii udržuje živou. 
Proto můj návrh je varianta prvé části toho, co říkal kolega Milan Richter, zásadní odsouzení tohoto projevu, a to je, myslím, to nejlepší, co budeme moci pro naši veřejnost, naši mladou generaci udělat. Ukázat jí, že takové věci byly, a ukázat jí, že s tím nesouhlasíme. 
Kolega Novotný.

P. NOVOTNÝ: Děkuji. Bedlivě jsem si vyposlechl projevy pánů kolegů Richtera a Šťastného, a jako bych měl pocit, že to, co předložila Eva Vorlíčková, nečetli, nebo tomu ne úplně přesně porozuměli, protože to, co říkali, se zcela míjelo s tím, jak byl materiál zformulován. Ten materiál není perlustrace nebo pokus o perlustraci, ani to není cenzura, ani to není inkviziční projev, to je prostě výzva, apel, a tudíž podle mého soudu máme jednat o předkladu, který Eva Vorlíčková předložila. Pro mě je to správná verze, kterou bychom měli přijmout. Děkuji. 

Prim. SVOBODA. Kolega Urban.

P. URBAN: Děkuji za slovo. Jen bych krátce upozornil na historickou zkušenost, která je. Je chyba se vždy opírat o demokracii, že žijeme v demokratické společnosti a že toto by, řekněme odsouzení v tomto smyslu v jedné formě nebo druhé by bylo špatně a znevažování svobody slova. 
Když se podíváte do historie v rámci 20. století, každý totalitní režim se dostal k moci na základě demokratických principů. To znamená, že demokracie v tomto je natolik velmi  slabá, že nakonec vždy dovede cestu k totalitě. Tzn. nabádám a ztotožňuji se s panem primátorem, dobře, pokud toto je cesta, jakým způsobem vychovávat mladou generaci a diskusi na toto téma zahájit, prosím, nechť je to tak. Věřím, že určitě se zde společně dohodneme na určitém usnesení. 
Zopakuji. Každá totalita se dostává k moci na základě demokratických principů. A navíc Česká republika je jediná postkomunistická země, kde zůstala politická strana na bázi komunistické ideologie a je přímým pokračovatelem původní strany z doby komunismu. Tzn. toto je precedent, který v sousedních zemích nikde není. Děkuji. (Potlesk)

Prim. SVOBODA: Děkuji. Kolega Hodek.

P. HODEK: Musím souhlasit s tím, co říkal teď můj předřečník, s tím že každá totalita a každý takový režim se dostal k moci většinou demokratickým způsobem. Je naprostá pravda, ale právě proto ctěme demokracii jako jediný a zatím nejlépe osvědčený nástroj, který zde máme, a já jsem za to rád. 
Proto si myslím, že apel, který chcete institucionalizovat usnesením, paní kolegyně pravděpodobně vnímala. Zazněl, vyjádřila se k němu, nicméně si myslím, že to, že paní kolegyně se stala poslankyní a že se stala zastupitelkou, to není zapříčiněno ničím jiným, než tím, že mezi námi stále žije ještě dostatek spoluobčanů, kteří jsou schopni, a pravděpodobně i tyto výroky, které paní kolegyně zaznamenala ve sněmovně, jsou schopni podpořit a ztotožnit se s nimi. Mně to je osobně také velmi líto, ale pokud se toto nezmění, nemůžeme změnit ani my nic jiného. Proto se ztotožňuji s návrhem usnesení, které přednesl kolega Milan Richter. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Dále vidím na obrazovce kolegu Šťastného. 

P. ŠŤASTNÝ: Děkuji. Já jen velmi stručně pro pana kolegu Novotného. Nechci dělat nějaký hlubší exkurs do politologie, spíše bych mu doporučil, aby si to doplnil. Myslím si, že to je věc, která se učí už i na středních školách. V ohledu zastupitelské demokracie. My jsme neříkali a neříkáme nic o tom, že paní poslankyně Semelová má či nemá pravdu, nebo zda souhlasíme či nesouhlasíme s jejím projevem. Myslím si, že vesměs všichni s jejím projevem nesouhlasíme. 
Říkáme tady, že nelze vyzývat k odstoupení nebo složení mandátu někoho, koho jsme nevolili. Vy jste, pane Novotný, nevolil paní Semelovou. Paní Semelovou volili její voliči, a jedině ti mají v systému zastupitelské demokracie možnost jí příště ten hlas nedat, a tudíž jí nezvolit. A tím, že byla paní Semelová zvolena, tak následně v principu parlamentní demokracie dostala možnost říkat to, co říká, i když se nám to nelíbí. Proto, prosím, si tuto věc doplňte, a nechtějte po nás, abychom hlasovali o něčem, o čem vůbec hlasovat ani nemůžeme. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Děkuji. Přihlášena je kolegyně Semelová.

P. SEMELOVÁ: Děkuji za slovo. Chtěla bych poděkovat zastupitelům TOP 09 za praktickou ukázku demokracie tady na Zastupitelstvu HMP. Musím říci, že mi nestojí za to reagovat na některé výroky, které zde zazněly. Vyjádřila jsem se k tomu už ráno, a víc nemám co dodat. Snad jen to, že kdyby se tito zastupitelé s takovým nadšením věnovali řešení problémů sociálních a ekonomických, problémů občanů Prahy, které právě kapitalismus sráží na hranici a pod hranici chudoby, tak by to bylo mnohem lépe a občané by jim určitě byli vděční. 
Osobně se nemám za co stydět a nemám proč odstupovat. Děkuji.

Prim. SVOBODA: Děkuji. Diskuse je uzavřena. Prosím pana předsedu návrhové komise, aby se probral předneseným materiálem a podle našeho Jednacího řádu předložil návrh na hlasování.

P. MLEJNSKÝ: Děkuji, pane primátore. K tisku Z 066 jsme zaznamenali v písemné podobě návrh usnesení, které přednesl kolega Milan Richter. Mám pocit, že ho máme i v písemné podobě na obrazovce. K tomuto návrhu se vyjadřoval kolega Vašíček, s tím že navrhuje, aby toto bylo rozděleno na dvě části, nicméně to je samozřejmě pouze za předpokladu, že s tím bude souhlasit kolega Milan Richter, jinak pan kolega Vašíček může předložit svůj vlastní návrh. Nicméně to, co předložil pan kolega Milan Richter je hlasovatelné, a poprosím, pane primátore, abyste o tomto dal hlasovat. 

Prim. SVOBODA: Dobře. Ještě jednou se podívám. Dobře. Dávám tedy hlasovat. Přihlášený kolega Milan Richter.

P. RICHTER: Pane primátore, byl bych rád, aby usnesení bylo hlasováno jako celek. Děkuji. 

Prim. SVOBODA: Dobře.

P. MLEJNSKÝ: Vyjádření pana kolegy Richtera jako reakce na návrh pana Vašíčka. Pan kolega Richter řekl to, co řekl, takže poprosím, pane primátore, o tomto nechte hlasovat, tak jak je uvedeno v tištěné podobě. 

Prim. SVOBODA: Dobře. Dávám tedy hlasovat o tomto návrhu usnesení v této podobě, jak je zde napsáno. Hlasujte teď. Kdo je proti? Kdo se zdržel? Pro 19, proti 21, zdrželo se 16, návrh nebyl přijat. 

P. MLEJNSKÝ: A nyní, vážený pane primátore, nechte hlasovat o materiálu Z 066, tak jak byl v tištěné podobě přednesen paní Ing. Vorlíčkovou. Materiál máme všichni na svých stolech, usnesení je zaznamenáno na světelné tabuli. 

Prim. SVOBODA: Dávám tedy o tomto tisku hlasovat v předloženém znění. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? Pro 39, proti 5, zdrželo se 7, návrh byl přijat. (Potlesk)

Dámy a pánové, jestli se nemýlím, tím jsme vyčerpali program dnešního jednání Zastupitelstva HMP. Děkuji vám za účast, zasedání končí. Příští již 5. zasedání Zastupitelstva hl. m. Prahy se koná dne 31. března 2011. 

(Jednání ukončeno v 16.53 hodin.)