STENOZÁPIS 
z  22. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 25. 11. 2004

Prim. B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, paní starostky, páni starostové, vážení a milí hosté, dovoluji si zahájit 22. zasedání ZHMP. Tímto vás srdečně vítám.
	Konstatuji, že toto zasedání bylo řádně svoláno, byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolím si připomenout, že tak jako v předchozích případech, i průběh dnešního jednání se přenáší na internetové stránky adresy www.Praha-město.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina členů ZHMP, 58 ze 70 zastupitelů, zastupitelstvo je tudíž usnášeníschopné.
	Z dnešního jednání, případně z jeho začátku se omluvil pan arch. Kasl, pan dr. Habrnál, pan dr. Polanecký, později přijde paní zastupitelka Reedová, pan zastupitel Gál, paní zastupitelka Janíková, pan ministr Paroubek ohlásil pozdní příchod.
	Neomluveni a nepřítomni v této chvíli podle prezence je pan zastupitel Kaňák, pan zastupitel Prokeš a pan zastupitel Nigrini.
	Ověřením dnešního zápisu si dovolím pověřit pana kol. Langmajera – děkuji mu za souhlas – a pana zastupitele Vlasáka. Také děkuji.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání. Mimo tento návrh vám byly rozdány materiály, které v původním návrhu pořadu jednání nejsou uvedeny. Jedná se o následující tisky:
	Z 321, tisk pana mgr. Fischera, který vám byl předán do schránek a který se týká návrhu změny jednacího řádu ZHMP.
	Další tisky, které vám byly rozdány přímo na stůl a které projednala rada na svém předvčerejším zasedání 23. listopadu a s ohledem na jejich důležitost a aktuálnost doporučuje zařadit na pořad dnešního jednání: tisk Z 366 – k návrhu na poskytnutí finančního daru městu Vysoké Tatry na pomoc při odstraňování následků přírodní katastrofy. 
	Dále je to tisk, který bych si dovolil rozdat přímo na stůl a který aktuálně reaguje na včerejší projednávání v Poslanecké sněmovně, které se týkalo rozpočtového určení daní. Rozpočtové určení daní a rozhodnutí Poslanecké sněmovny  hl. m. Prahu nepotěšilo, by přímo poškodilo. Proto si dovolím požádat vás o projednání tisku, který má číslo Z 374. Je to tisk ke znění novely zákona, kterým se mění zákon č. 243/2000 Sb. o rozpočtovém určení výnosů některých daní územním samosprávným celkům a některým státním fondům, zákon o rozpočtovém určení daní ve znění pozdějších předpisů. 
	Tisk Z 366 – návrh na poskytnutí finančního daru městu Vysoké Tatry na pomoc při odstraňování následků přírodní katastrofy - doporučuji zařadit jako bod číslo 1, a tisk Z 374, který bude za několik okamžiků rozdán na stůl a který se týká naší reakce na včerejší projednání bodů v Poslanecké sněmovně, doporučuji, aby byl zařazen za tisk Z 329, tedy za tisky, které předkládá nám. Blažek a před tisky, které začne předkládat pan nám. Bürgermeister, tedy s poř. č. 10. 
	Dále vám byl rozdán dodatek k tisku Z 260 – k návrhu na schválení úplatného převodu pozemků parc. č. 628/1, k. ú. Prosek, z vlastnictví hl. m. Prahy do vlastnictví společnosti Pankrác a. s.
	Dále k tisku Z 299 – návrh změny Z 0652 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy – je to územní změna v lokalitě Císařského ostrova pro lokalizaci ústřední čistírny odpadních vod – byl rozdán nový návrh usnesení a upravena důvodová zpráva. 
	Dámy a pánové, má někdo dotaz či připomínku k předloženému návrhu jednání? Dovoluji si otevřít rozpravu. Hlásí se pan mgr. Fischer.

P. F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, dovolím si jako předkladatel dosud nezařazeného tisku Z 321 svůj návrh pro dnešní jednání stáhnout z pořadu.

Prim. B é m :
	Tisk Z 321 je na návrh předkladatele stažen z pořadu dnešního jednání. Další návrhy nevidím.
	V této chvíli si dovolím nechat hlasovat po uzavření rozpravy k návrhu programu dnešního jednání o návrhu, který jsem přednesl – zařadit na pořad dnešního jednání s pořadovým číslem 9/2 tisk Z 374, ke znění novely zákona k rozpočtovému určení daní. 
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Dále si dovolím nechat hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 366, poř. číslo 1, k návrhu na poskytnutí finančního daru městu Vysoké Tatry na pomoc při odstraňování následků přírodní katastrofy. 
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	V tuto chvíli můžeme přistoupit k hlasování o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem pořadu jednání? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 60-0-0. Návrh byl přijat. Schválili jsme pořad dnešního jednání.
	V tuto chvíli si dovolím předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení předseda pan ing. Kovářík, členové: pan zastupitel Slezák, pan zastupitel Bílek, pan ing. Jírava, pan dr. Hvížďala, paní mgr. Sedláčková a pan ing. Mach. Za tajemníka výboru si dovolím navrhnout paní dr. Děvěrovou, ředitelku odboru legislativního a právního. 
	Má někdo dotaz či připomínku k tomuto návrhu? Nemá. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-1. Zdržela se paní mgr. Sedláčková. Návrh byl přijat.
	(P. Sedláčková: Protože se jednalo o mně, zdržela jsem se.)
	Nyní můžeme přistoupit k projednání prvního pořadového bodu - tisk Z 366. Prosím pana nám. Bürgermeistera, aby se ujal řízení schůze. 

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane primátore, máte slovo.

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, nemyslím si, že je zde prostor pro příliš patetická slova, ale pravda je taková, že Praha si čerstvě pamatuje zkušenosti ze srpnových povodní r. 2002 a i z nekonečně dramatických chvílí, týdnů, měsíců a dnes již let, které nás odstraňování povodňových škod stálo. 
	Minulý týden postihla oblast Vysokých Tater přírodní katastrofa, která se dá s velkou pravděpodobností srovnat s katastrofou z Prahy v r. 2002. Je to největší živelná katastrofa, která nemá na území Slovenska  v posledních 100 let obdoby. Uragán, který se přes Vysoké Tatry přehnal, zlikvidoval přes 23 tisíc ha lesa a celkové hmotné škody jsou odhadovány na více než 2 mld. SK. 
	To je událost, která, i kdyby neexistovaly žádné partnerské vztahy mezi českými a slovenskými městy, natož pak Prahou a městem Vysoké Tatry, mezi primátorem Prahy a primátorem Vysokých Tater, nepochybně by si zasloužily maximální solidaritu všech, kteří mohou svou troškou přispět do mlýna. Nad rámec – tím bych rád vysvětlil možná neobvyklou výši částky tohoto konstatování - je skutečností, že mezi městem Vysoké Tatry a mezi městem Praha panují velmi přátelské a partnerské vztahy. 
	Z tohoto důvodu si dovolím říci, že cítíme s Vysokými Tatrami ještě více, než bychom cítili, kdyby takové partnerské vztahy mezi námi neexistovaly. Dovolím si jen
(pokračuje Bém)

doplnit, že po jednání s předsedou Asociace krajů hejtmanem Tošenovským jsme se navíc pokusili vyhlásit krajanskou sbírku, která by mezi jednotlivými kraji v Asociaci krajů ČR přispěla také výraznou částkou, kterou v budoucnosti město Vysoké Tatry bude moci použít na odstraňování škod způsobených přírodní katastrofou.
	Částka, kterou navrhujeme k poskytnutí jako dar městu Vysoké Tatry, je 5 mil. Kč.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tomuto bodu. Pan Kaňák.

P. K a ň á k :
	Omlouvám se, že vstupuji do takto citlivého tématu. Naprosto chápu snahu hl. m. Prahy přispět našim kolegům na škody, které způsobila přírodní katastrofa. Nicméně dar 5 mil. Kč je pro mne symbolický, protože škody jsou výrazně vyššího rozsahu než to, co můžeme dát. Dáváme to z rozpočtu hl. m. Prahy. Souhlasím s tím.
	Chtěl bych vyzvat všechny kolegy zastupitele. Sám složím k rukám pana primátora 5000 Kč. Prosím, aby každý zastupitel učinil totéž. Vím, že je to symbolické, vím, že to nezachrání jediný strom v Tatranském národním parku, ale bude to signál, že jsme lidé, kteří chápou tragédii a chtějí pomoci. 
	Tímto zneužívám svého postavení zastupitele a prosím pana primátora, aby přijal ode mne 5000 Kč a otevřel jakousi pokladničku, kam ostatní zastupitelé dají nebo nedají – je to jejich problém, aby ji vedl, potom ji převedl na Tatranský národní park a neodjel za to na dovolenou. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji zastupiteli Kaňákovi za jeho šlechetnost. Je třeba dodat, že kol. Hošek byl první za zastupitelů, kdo se na mne obrátil a byl také tím, kdo za sebe přislíbil, že se v této věci bude angažovat.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Gregor.

P. G r e g o r :
	Dámy a pánové, velice si vážím kolegy Jirky Kaňáka, ale prosím, aby se takováto věc nezneužívala k politickému populismu. Pane kolego Kaňáku, já jsem nečekal, až mě vyzvete tady na zastupitelstvu, rozhodl jsem se sám a soukromě. Prosím vás, abyste takovéto návrhy směřoval ke konkrétním lidem, ne obecně a ne ke mně. Děkuji.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím pana Jaroše.

P. J a r o š :
	Panem primátore, pane náměstku, plně podporuji návrh pana Kaňáka, učiním totéž Michala nevyzývám, vím, jaký je to člověk, udělá to bez jakýchkoli výzev. Trochu mě mrzí, že mě pan Kaňák předběhl.  Chtěl jsem totéž prezentovat ne před velkým auditoriem, ale z lidské soucitnosti s nastalou situací.

P. P á z l e r :
	Chtěl bych vyjádřit podporu návrhu, který předkládá pan primátor. Jsem toho názoru, zda by ZHMP nemělo udělat výzvu svým usnesením k občanům a institucím působícím na území hl. m. Prahy k tomu, aby dobrovolný příspěvek poskytli. 

P. G r e g a r :
	Samozřejmě podpořím stejně jako v radě hl. m. Prahy návrh na dar pro město na Slovensku, které bylo katastrofálně postiženo. Navíc jsme začali připravovat program, protože ze zkušeností z povodní v hl. m. Praze je známo, že prostředky v úvodní fázi nejsou to nejhlavnější. To nejhlavnější je technika, zařízení a kvalifikované síly. Dnes zjišťují Lesy hl. m. Prahy, zda jsou schopny poskytnout svou technickou a lidskou kapacitu pro pomoc nejpostiženějším oblastem v aktuálním stavu. Nevím, jestli finanční dar, o kterém rozhodneme samostatně jako osoby, by měl být předmětem hlasování ZHMP, to je spíše věcí každého z nás. Nicméně materiální a lidská pomoc je dnes to hlavní. Myslím si, že každý z nás by se nad tím měl zamyslet i tímto směrem. 

P. H v í ž ď a l a :
	Městské radě patří poděkování, že zareagovala včas, protože kdo rychle dává, dvakrát dává. Myslím si, že je to především i psychologická podpora, protože to není tak dávno, co jsme byli součástí jedné země. Myslím si, že by nebylo špatné, aby byla organizována sbírka, která by byla iniciovaná ze strany hl. m. Prahy. Donátoři mohou být privátního charakteru jako jsme my, mohou to být městské společnosti, ale i společnosti sídlící a podnikající v Praze. Myslím si, že je dobře, že městská rada takto rychle zareagovala. Zbytečně bych překotnou diskusí nebo přílišným vyměňováním názorů  pokazil dobrou reputaci města, které jako jedno z prvních zareagovalo. Myslím, že je dobré, že městská rada to učinila v tak krátké době. Teď záleží na každém z nás, jakým způsobem se on sám chce na této pomoci podílet. 

P. H o š e k :
	Chci také poděkovat za dost velkorysý příspěvek, který bychom měli dát městu Vysoké Tatry. Myslím, že i výzvy k solidaritě jak osobní, tak jiné, jsou na místě. Domnívám se, že každý to činil ve svých možnostech a režii. Myslím si, že výzva občanům Prahy v rámci solidarity by byla dobrá. 
	Viděl bych ještě jednu věc, kterou bychom měli vyzvat. Myslím si, že Tatry stejně zůstanou destinací, která bude kvalitní v rámci rekreace. Myslím si, že i k tomu, abychom Tatry dále navštěvovali jako Pražané, bylo by dobré vyzvat. To je to podstatné pro Tatry do budoucna, jestli tam bude turistický ruch nebo ne. Myslím si, že je to dost významným příspěvkem do rozpočtu Slovenska. Tato výzva by k tomu mohla být ještě přidána.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy se nikdo nehlásí. Prosím pana primátora o závěrečné slovo.
	Omlouvám se, nefunguje záznamové zařízení, ještě vystoupí pan Kaňák.

P. K a ň á k :
	Hlásil jsem se s technickou celou dobu, ale neviděl jste mě díky monitoru, který máte před sebou.
	Vyjádřil jsem se špatně ve svém projevu. Mrzí mě, že to kol. Gregor takto chápe a plně mu dávám za pravdu. Michale, nechci, aby má věc byla brána jako politický populismus. Myslel jsem si, že by bylo dobré, aby tato věc zazněla na mikrofon.
(pokračuje Kaňák)

Omlouvám se všem kolegům, které jsem dostal do nepříjemné situace možná svým hloupým projevem. Omlouvám se za to, pane primátore, omlouvám se kol. Gregorovi a ostatním. Nicméně sbírku a kasičku rád využiji.

Prim. B é m :
	Děkuji za projevenou solidaritu všech těch, kteří se vyjádřili a za solidaritu těch, kteří se nevyjádřili. Kdokoli, kdo by si v zastupitelstvu dnes vzal slovo, musel by používat podobné výrazy. 
	Děkuji za velkorysý přístup, za všechny podpory, které učiníte, ať už přes veřejnou sbírku, kterou bude hl. m. Praha organizovat, nebo po nějaké vlastní ose s adresnou cílenou pomocí konkrétním lidem nebo na konkrétní projekty, kterých v následujících měsících bude vznikat celá řada.
	Na závěr si dovolím doplnit, že k veřejné sbírce se hl. m. Praha pokusí udělat prostřednictvím svého odboru kampaň, která by mezi Pražany, kteří jsou jedněmi z nejčastějších návštěvníků Vysokých Tater, mohla vyvolat pocit empatie a spolusdílení toho, co se dnes na Slovensku odehrává. Doufejme, že nad Tatrou sa blýská a hromy divo bijú, ale že se s tím naši slovenští přátelé brzy vyrovnají.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 

Prim. B é m :
	56 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Přesto konstatuji, že nám trochu selhává technika. Prosím obsluhu, aby se s tím co nejrychleji vyrovnala.
	Dámy a pánové, děkuji vám. Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 327. Prosím pana nám. Hulínského.

Nám. H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám vám tisk Z 327. Starosta MČ Praha 22 požádal o změnu investiční dotace, která byla odsouhlasena na usnesení ZHMP v rámci uvolnění rezervy pro MČ 22 v celkové výši 5,6 mil. Kč. Jako důvod své žádosti uvedl realizaci technické vybavenosti nové oblasti Černotínská, která byla odložena, a naopak v souvislosti s postupnou výstavbou splaškové kanalizace je nutné provést opravu dešťové kanalizace. Na novou akci bude potřeba 4260 tis. Kč, což znamená, že 1340 tis. zbude. Vzhledem k tomu, že je zde současně i žádost MČ Praha-Štěrboholy o navýšení prostředků inženýrských sítí vzhledem k nutné změně, je tuto částku nutné navýšit o 1340 tis., takže  nula od nuly pojde. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Nikdo se do ní nehlásí, rozpravu uzavírám. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 327 po konzultaci s ing. Javornickou návrh usnesení beze změn.

 Prim. B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 317, předkládací zpráva pan nám. Hulínský.

Nám. H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, druhý podobný tisk. V rámci finančního vypořádání MČ Praha 7 žádala o přesun akcí z r. 2003 na r. 2004. V důsledku odstraňování následků povodní do r. 2004 se jednalo o akce herní prvky – dětské hřiště za 760 tisíc, rekonstrukce dětského hřiště Plynární za 1500 tis. a rekonstrukce stromořadí Argentinská za 1200 tis.
	Při provádění hodnocení plnění prvního a třetího čtvrtletí 2004 zjistila městská část potřebu úprav výše uvedených částek, a to vzhledem k upřesněné výši očekávaného čerpání u jednotlivých akcí a jejich zhotoviteli, které je odlišné proti předpokládané výši. Městská část navrhuje přesun mezi jednotlivými akcemi v rámci dotačního titulu v rámci odstraňování následků povodně s tím, že dokrytí financování akce rekonstrukce dětského hřiště bude s celkovou hodnotou díla 1822278 Kč využito ze zdrojů městské části Praha 7. To znamená, že se na tom bude více než 300 tis. Kč podílet. Děkuji za pozornost.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen kol. Hvížďala.

P. H v í ž ď a l a :
	Vážené dámy a pánové, u tisku je zajímavé, že u všech tří akcí byl původní smluvně dohodnutý rozpočet překročen a navýšen, u rekonstrukce stromořadí v Argentinské ulici je to kolem 280 tis., u rekonstrukce hřiště Plynární dokonce více než 320 tis. Kč. Nic se v materiálu nepíše o důvodech navýšení. Myslím si, že u každého navýšení by mělo být taxativně uvedeno, z jakého důvodu k překročení rozpočtu dochází. I když se jedná o statisícové částky, sloužilo by daleko lépe k výraznější rozpočtové kázni, kdyby zde bylo přesné zdůvodnění původního rozpočtu. 

Prim. B é m :
	Nikdo není do rozpravy přihlášen, rozpravu uzavírám. Dávám závěrečné slovo panu nám. Hulínskému.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Beru to jako poznámku, které se budu věnovat. V těchto případech se jedná o peníze městské části, nikoli města. Proto se to tam neuvádělo.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení k tisku Z 317. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P. K o v á ř í k :
	Usnesení Z 317 s drobnou češtinářskou změnou v bodu II.: schvaluje změnu výše částek, nikoli přesun výše částek – jinak beze změn.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 341.

Nám. H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, v souladu se Statutem hl. m. Prahy byl projednán se starosty MČ hl. m. Prahy návrh dotačních vztahů hlavního města k městským částem na r. 2005. K rozpisu dotačních vztahů nebyly ze strany zástupců většiny městských částí vneseny zásadní připomínky. Nejčastěji zaznívaly připomínky k výši dotačního vztahu od městských částí, na jejichž území probíhá nová výstavba bytů a rodinných domů, dochází i k výraznému nárůstu počtu obyvatel, žáků či ploch zeleně nebo komunikací v jejich péči. 
	Písemné připomínky k návrhu dotačních vztahů předložilo 13 městských částí. Odbor rozpočtu Magistrátu hl. m. Prahy zpracoval variantně návrh na řešení obecně formulovaných připomínek, které rada hl. m. Prahy posoudila a usnesením č. 1874 ze dne 9. 11. vybrala a odsouhlasila variantu, která představuje úpravu dotačních vztahů o celkové výši 4859 tis. Kč. 
	K navýšení dotačních vztahů dochází jednak z titulu zvýšení sazby pro propočet tzv. minimálního dotačního vztahu z 1900 Kč na obyvatele MČ na 2000 Kč na obyvatele, v důsledku čehož dochází i k navýšení dotačního vztahu, jednak zohlednění dotačního vztahu u MČ 23 – 57 k nárůstu ploch zeleně proti r. 2002 tím, že na toto navýšení výměru zeleně byl vztažen příspěvek ve výši 20 tis. Kč na hektar, čímž dochází také k navýšení dotačních vztahů.
	Lze konstatovat, že tímto plošným způsobem byly radou hl. m. Prahy zohledněny některé připomínky menších městských částí. Kromě toho rada svým usnesením 1874 vyhověla MČ Praha-Benice a odsouhlasila pro ni navýšení dotačního vztahu na r. 2005 o 140 tis. Kč. Rovněž po zhodnocení požadavků MČ Březiněves vyhověla žádosti ve výši 450 tis. Kč. 
	Ve smyslu novely Statutu hl. m. Prahy obecně závaznou vyhláškou je třeba písemné připomínky městských částí, které neakceptovala rada, předložit jednání zastupitelstva. Jelikož rada hl. m. Prahy nevyjádřila souhlas s několika konkrétně vyčíslenými požadavky, jsou nyní překládány k rozhodnutí ZHMP. Jedná se o tyto požadavky.
	Je to MČ Kolovraty, která požaduje navýšení dotačního vztahu o částku 6050 tis. Kč, která chybí k zajištění provozu této obce. Podrobný rozklad potřeb a zdroje městské části jsou písemně vyjádřeny starostou městské části v příloze důvodové zprávy. Kromě toho v rámci jednání starosta navrhl, aby přírůstky obyvatel v průběhu roku byly při určité hranici dokrývány dotací z rozpočtu stanoveným příspěvkem např. ve výši 2500 Kč na obyvatele a za tímto účelem navrhuje vytvořit neinvestiční rezervu v rozpočtu hl. m.Prahy.
	MČ Praha-Křeslice žádá 50%ní meziroční nárůst dotačního vztahu, což v absolutním vyjádření znamená navýšení o 753 tis. Kč. Tento požadavek starosta odůvodnil rozvíjející se výstavbou spojenou s nárůstem počtu obyvatel, zeleně a komunikací. Tento trend má podle něj pokračovat i v dalších letech.
	Co se týká poslední připomínky, byla to MČ Praha-Lipence. Žádá navýšení dotačního vztahu o 980 tis. Kč z důvodu zajištění zákonných smluvních a základních plateb, které musí městská část dostát. Podrobnější rozklad stanoviska starosty tvoří přílohu k důvodové zprávě.
	Další připomínky městských částí, které jsou obecného charakteru, lze shrnout do několika oblastí. Je to požadavek na vyčlenění části rezerv pro městské části též k financování neinvestičních výdajů městské části, požadavek na řešení financování úkonů pečovatelské služby, jejichž zajišťování bylo Statutem hl. m. Prahy přeneseno na všechny městské části, požadavek, aby druhá část rezervy pro městské části v průběhu
(pokračuje nám. Hulínský)

příštího roku v rozpočtu na r. 2005 nesloužila striktně pro účely spojené se získáním dotací EU a požadavek na návrat ke kriteriálnímu způsobu sestavování dotačního vztahu městské části.
	Vážené kolegyně a kolegové, budeme dnes hlasovat o připomínkách, které jsem uvedl na začátku. Podrobné informace máte v důvodové zprávě.
	V bodu II. jako předkladatel nesouhlasím s požadavky oněch třech městských částí, abychom je odsouhlasili. U bodu II. je můj návrh nesouhlasí. 

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Dovolím si otevřít rozpravu. Sám se do ní přihlásím.
	Byl jsem zděšen, pana náměstku, a dlužím vysvětlení klubu ODS, když jsme viděl variantní usnesení, které bylo předkládáno do zastupitelstva. Byl jsem zděšen procedurou, protože takto nikdy žádné usnesení předkládáno nebylo a tvrdím, že předkládáno být nemůže.
	Navíc rada se zcela jednoznačně vyjádřila k vlastnímu návrhu. Správný návrh usnesení je – a prosím, aby byl takto návrh usnesení upraven – v bodu II. nesouhlasí na základě předložených požadavků s navýšením dotačního vztahu z rozpočtu. Samozřejmě o jednotlivých návrzích je možné hlasovat per partes. Když zazní ze strany zastupitelů pozměňovací návrh, je možné hlasovat o každé městské částí zvlášť. Vlastní návrh usnesení by měl znít tak, jak byl schválen radou, a to v bodu II. nesouhlasí na základě předložených požadavků s navýšením dotačního vztahu. Prosím, aby se to v materiálech změnilo. 
	Prosím pana náměstka o okomentování.

Nám. H u l í n s k ý :
	Komentář bych si nechal až na závěr. Nicméně pro vysvětlení.
	Vážené kolegyně a kolegové, v tuto chvíli máme poprvé znění Statutu tak, jak jsme ho nikdy neměli. Když dříve rada rozhodla, dále se to neřešilo. V tuto chvíli změnou Statutu, kterou máme letos poprvé, je to, že s čím rada nebude souhlasit, musí to jít ve stejné podobě do zastupitelstva hl. m. Prahy. Možná jsem špatně pochopil, že stejná podoba znamená totéž, co bylo předloženo radě. Radě bylo také předloženo ve variantním řešení. Jako v radě, tak i zde vyjádřím svůj souhlas či nesouhlas s požadavkem městské části. Tady vyjadřuji nesouhlas. Kde byl vysloven souhlas, je to dané radou a v zastupitelstvu to již není.

Prim. B é m :
	Slovo má pan dr. Hvížďala. 

P. H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem se připojit k výše řečenému, co bylo řečeno z úst primátora. Myslím si, že bychom tisky měli koncipovat tak jako jsme je koncipovali v minulých 15 letech. Buď jsme tam ve vztahu rada – zastupitelstvo uváděli buď souhlasím, nebo nesouhlasím, a nedávali jsme to ve variantách. Tím vznikne v materiálem takový guláš, že příprava na zastupitelstvo bude velice obtížná. Těžce budete zkoumat, jakým způsobem městská rada k této záležitosti přistupuje a jak k tomu přistupují jednotlivé výbory. Myslím si, že toto variantní řešení není možné a ani se k projednávání v zastupitelstvu nehodí. Příště prosím, aby tam byl pouze jeden názor rady – buď souhlasí, nebo nesouhlasí.

(pokračuje Hvížďala)

	Další věc, která mě zaujala, bylo to, že v rozpisu dotačních vztahů poslalo připomínky pouze 13 městských částí. Je to svým způsobem zarážející, protože se jedná o podstatnou věc, a to je finance. Tady v materiálu došlo k možnosti navýšení Kolovratům, Křeslicím a Lipencům. Jejich požadavky tam byly přesně rozepsány a definovány. Když jste si materiál přečetli, zjistili jste, že i MČ 7, 8 a 10 měly též požadavky na financování jednotlivých projektů, ale náš úřad to charakterizuje pouze jako napjatou finanční situaci s tím, že případné finanční požadavky budou řešeny v rámci rozpočtu v příštím roce. Chtěl jsem se zeptat, jakým způsobem případně ještě do konce roku bude řešena napjatá situace? Pokud jsme v 1. bodě projednávali tíživou situaci Tater, víme, jakým způsobem v srpnu 2002 zasáhly povodně třeba Prahu 8. Víme, že máme finanční deficit vůči této městské části. Chtěl jsem se zeptat, jak bude vypadat případné finanční dokrytí projektů, které jsou z těchto tří městských částí avizovány na hl. m. Prahu, to znamená Prahy 7, 8 a 10. Děkuji předem za odpověď.

P. J a r o š :
	Pane náměstku, doporučuji předložené usnesení změnit a hlasovat pouze o bodu I, že ZHMP bere na vědomí variantní zpracování návrhů na úpravu dotačních vztahů – viz příloha č. 1 k důvodové zprávě, a konstatování v bodu II,  písemné připomínky městských částí – akceptování či neakceptování je jasné z dalšího. Větu bych dále nerozvíjel. Bod II. vypustit. 
	Není mi jasný předposlední odstavec první strany důvodové zprávy: připomínky MČ 7, 8 a 10 je možné charakterizovat jako upozornění na jejich napjatou finanční situaci. Myslím si, že je to zbytečné. Jednak je nám to všem obecně známo, a pak mi toto konstatování připadá nedotažené. Osobně to chápu jako výraz nebreč, nějak to uděláme. V důvodové zprávě se mi to nelíbí. 

P. K o v á ř í k :
	Chtěl bych říci dvě věci. Poněkud mě překvapil – nechci se dotknout kolegů z Prahy 10 – pokus o revokaci minulosti. Pokud v r. 2002 – a MČ Praha 4 se to týkalo také – některé městské části se spolupodílely na meziročním propadu finančních prostředků snížením vlastního vztahu město - městská část, není možné si za dva roky vzpomenout a říci, že dnes už toto spolupodílení na předchozím propadu není možné. Městských částí, které tehdy byly těmi, které měly meziroční pokles, bylo více než jen jedna. Věřím, že toto bylo míněno spíše jako upozornění na to, že finančních prostředků je málo, a nebylo to míněno jako pokus o revokaci minulosti.
	Jsem rád, že pan nám. Hulínský předkládá to, co bylo součástí usnesení rady. Vyjasnilo se, o co zde šlo. Základní variantou je to, co je v usnesení 1874, čili nesouhlas. Pokud by někdo z členů zastupitelstva vznesl něco jiného, je to protinávrh.
	Kolega před chvílí hovořil o vypuštění. To nejde, protože by to bylo popření toho, co jsme si odhlasovali ve Statutu. Do Statutu jsme si dali, že zastupitelstvo musí rozhodnout o písemných připomínkách městských částí, pokud nejsou již zapracovány v základním návrhu předkládaném radou. Protože tyto tři konkrétní připomínky nejsou zapracovány v návrhu předkládaném radou, zastupitelstvo o nich musí rozhodnout – na základě návrhu, který pan náměstek přečetl, že na základě návrhu v bodu II. nesouhlasíme s těmito třemi neakceptovanými připomínkami. Myslím, že je to čisté. Děkuji, že se to podařilo takto vyjasnit. Kdyby se to nevyjasnilo, vznikl by precedens, který není možné do budoucna táhnout.  Rozhodnutí je potřebné k tomu, aby mohl být na nástěnku vyvěšen

(pokračuje Kovářík)

již korektní a se Statutem souhlasící návrh rozpočtu. Neznamená to, že se všem musí líbit, ale bude korektní, v souladu se Statutem a se zákonem.

P. W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, pane náměstku, budu hlasovat pro bod I. bere na vědomí tento návrh rozpočtu. Zopakuji výhrady, které zaznívaly na finančním výboru, že tento setrvačný systém finančních vztahů mezi hl. m. Prahou a městských částí je do budoucna neudržitelný. Setrvačný systém, kdy dochází k plošnému navyšování rozpočtu z minulosti bez korelace na vývoj objemu služeb poskytovaných jednotlivými částmi ať už měřených počtem obyvatel, počtem domovů důchodců, počtem lůžek atd., na druhé straně nekorelovaným k zásluhám měřeným na území městských částí. Věřím, že v průběhu r. 2005 rada přijde s návrhem, který tento stav překoná.
	Myslím si, že z toho důvodu požadavky MČ Praha-Kolovraty, Křeslice a Lipence jsou odůvodněné, a proto navrhuji, abychom hlasovali o variantě II. souhlasí, jak to bylo v tisku navrženo.

P. H o š e k :
	Souhlasím s předřečníkem, protože to vyplynulo z diskuse na finančním výboru. 
	K technickému předložení materiálu. Myslím si, že kol. Hulánský předložil to, co bylo předloženo radě, jak mělo i být. Je otázka, jestli je to takto správně předkládáno radě, zda souhlasí – nesouhlasí. Rada už měla rozhodovat tímto způsobem. Radě měl být také předložen jednoznačný materiál, ke kterému se měla jednoznačně vyjádřit, pak měl materiál přijít do zastupitelstva s tím, že se rada k tomu takto a takto vyjádřila. Myslím si, že by nebylo správné pozměňovat materiál předkládaný radě, pozměnit ho a předložit zastupitelstvu. Není to korektní. Korektní je stejný materiál s tím, že rada může okomentovat, jak se k němu postavila. Proč je to radě předkládáno ve variantním řešení, je stejná otázka jako dnes. 

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Vítám názor, který roste z finančního výboru. Dokonce i z diskusí se starosty všech městských částí je zcela zřejmé, že systém, který vznikl trochu náhodným způsobem, protože původní koncepční způsob, který byl navázán na výběr daní, zpřetrhala vláda svým jiným rozhodnutím a vyšším stupněm přerozdělování daní na obce i na kraje. Od té doby zmrazený stav, který byl důsledkem rozhodnutí vlády, se jen indexuje. 
	Myslím si, že přípravu rozpočtu na r. 2006 již touto cestou ve vazbě rozpočtu hl. města Prahy na městské části sledovat nemůžeme. Stojí před námi ne jednoduchý úkol, jak najít nový klíč vztahu městského rozpočtu k městským částem 1 – 22 a k těm, které nejsou správními obvody. 

P. G r e g o r :
	K jednání ve finančním výboru. Myslím si, že vztahy jsou vážná, technická, odborně názorová záležitost. Na druhé straně je to ryzí politika.
	V letošním roce ve finančním výboru na toto téma diskuse takřka vedena nebyla. Byla vedena k loňskému rozpočtu. Koho to zajímá, nechť si vytáhne zápis z finančního výboru nebo se zeptá kolegů, kteří pamatují. Nebudu říkat kdo. Dámy a pánové z klubu Evropských demokratů, byli jste to vy, kdo jste řekli, že s tímto způsobem nejste

(pokračuje Gregor)

spokojeni a že učiníte konkrétní návrhy. Nevadí mi, že jste tak neučinili, ale nemějme krátkou paměť. 

Prim. B é m :
	Další přihlášený do rozpravy není, rozpravu mohu uzavřít. Dávám závěrečné slovo k vyjádření panu nám. Hulínskému.
	Dovolím si poprosit ještě jednou o jednoznačný výklad toho, co pan náměstek myslel svým usnesením ala chytrá horákyně, tedy souhlas – nesouhlas. Výklad Statutu, pane náměstku, je naprosto jednoznačný. Kdyby platil váš výklad, nemuselo by docházet k žádnému jednání rady. Rada vždycky jedná o variantním řešení. Jsem přesvědčen, že je to cesta ne úplně šťastná, dokonce bych si ji dovolil označit jako cestu do pekel. Prosím, aby bylo jednoznačně formulováno před hlasováním, k čemu se bude hlasovat.

Nám. H u l í n s k ý :
	Rád bych se vyjádřil k připomínkám, které zde zazněly.
	Za variantní řešení se omlouvám za úřad. To, co řekl pan dr. Hošek, je správná forma. Proč toto variantní řešení vypadá logicky?
	Při tvorbě rozpočtu – a toto je tvorba rozpočtu – se nesouhlasné stanovisko k ujednání s městskými částmi dává ve stejném řešení jako bylo předloženo radě, a nikoli jak bylo schválené radou. Nicméně souhlasím s panem dr. Hoškem, že nemělo být předloženou radou variantně. Protože se ale řešilo variantně několik dalších záležitostí jako dotační vztah na obyvatele ne 2000, ale třeba 2500, což by pro nás bylo neuvěřitelně finančně náročné a neměli bychom na to, proto bylo ve variantním řešení podáno to, jak to bylo předloženo radou. Tyto dotační vztahy projednáváme v rámci Statutu poprvé.
	Co se týká velkých městských částí, nepředložily písemné požadavky, pouze se vyjádřily, že by se mohlo, ale nebylo to nic konkrétního. Proto se o tom nejedná. 
	Na všechny připomínky, které zde zazněly, bylo již odpovězeno předtím.
	Můj návrh je nesouhlasné stanovisko II. – Kolovraty, Křeslice, Lipence. Pro kol. Jaroše – musíme o tom hlasovat, protože tím musíme naplnit Statut, nejde to vypustit.

Prim. B é m :
	Děkuji. Můžeme přistoupit k hlasování. Slovo mu předseda návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 341 svítí na obrazovce. Bod I. beze změn, bod II. jak svítí na obrazovce, bod III. není potřeba. 

Prim. B é m :
	Jestli dobře rozumím slovům předsedy návrhového výboru, nebyl zaznamenán žádný protinávrh, o kterém by bylo možné hlasovat?

P. K o v á ř í k :
	Omlouvám se, kol. Witzany ho nedal písemně, nepostřehli jsme ho. Nejprve je potřeba hlasovat o protinávrhu pana kol. Witzanyho, kdy bod II. by zněl souhlasí. Potom by bylo potřeba odhlasovat ukládací bod III. 

Prim. B é m :
	Budeme hlasovat o protinávrhu dr. Witzanyho jen o části II, která by zněla souhlasí. 

P. K o v á ř í k :
	Je to protinávrh neakceptovaný předkladatelem. Bod II. by zněl souhlasí místo nesouhlasí.

Prim. B é m :
	Souhlasí s navýšením dotačního vztahu z rozpočtu HMP na r. 2005 u MČ Praha-Kolovraty, Křeslice a Lipence. 
	Kdo souhlasí s tímto protinávrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 16-24-15. Návrh nebyl přijat.
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Nyní můžeme hlasovat o původním návrhu – I. bere na vědomí, II. nesouhlasí.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí s tímto návrhem předkladatele? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 42-0-12. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Hulínskému a poprosím o předkládací zprávu k tisku Z 307 pana nám. Blažka. 

Nám. B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky o znaku a vlajce hl. m. Prahy a jejich užívání. 
	Úvodem bych chtěl zdůraznit, že z úsporných důvodů nebyla v příloze jak k malému, tak velkému znaku vyhotovena reprodukce barevná, pouze černobílá, neboť na malém a velkém znaku hl. m. Prahy se nic nemění. Na vývěsných deskách je barevný znak k dispozici. Stejně tak se nemění vlajka, která je tady vedle vlajky České republiky. 
	Důvodem pro předklad tohoto návrhu vyhlášky je skutečnost, že se změnil příslušný zákon o hl. m. Praze  a především termín prapor se změnil na pojem vlajka, jako je tomu i u symbolů ČR. Z toho důvodu návrh vyhlášky reaguje na tuto změnu. Z důvodu přehlednosti právní úpravy vyhlášek hl. m. Prahy je vhodnějším řešením nahradit původní vyhlášku přijetím nové právní úpravy.
	Do vlastního návrhu vyhlášky již nejsou transformována ustanovení vymezující ochranu a užití hl. m. Prahou, neboť toto v současné době již upravuje zákon o hl. m. Praze.
	Návrh vyhlášky prošel řádným připomínkovým řízením a příslušné vypořádání těchto připomínek je uvedeno v příloze č. 1 důvodové zprávy. 
	Dámy a pánové, vzhledem k tomu, že se skutečně jedná o reakci na novelu zákona, který mění terminologii a ve vyhlášce se pouze dopřesňují některé záležitosti v souvislosti s užíváním znaku a vlajky hl. m. Prahy, doporučuji návrh vyhlášky ke schválení. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 397 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 334.

Nám. B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, předkládám vám návrh souhlasu ZHMP se změnou mezi MČ Praha 6 a Praha-Suchdol a s příslušným návrhem vyhlášky, kterou se mění Statut hl. m. Prahy v návaznosti na předchozí souhlas.
	Skutečnost, že se městské části Praha 6 a Suchdol dohodly na připojení části k. ú. Sedlec k MČ Praha 6, je obecně známa. Pro provedení změny hranic mezi městskými částmi zákon o hl. m. Praze stanoví podmínky, a to dohodu městských částí, projednání s příslušným katastrálním úřadem a následně souhlas hl. m. Prahy. Proto je tento návrh udělení souhlasu předkládán ZHMP.
	Popis změny hranic pro vyslovení tohoto souhlasu tvoří přílohu č. 1 tohoto usnesení.
	Stejně tak je předkládána změna Statutu hl. m. Prahy tak, aby dohoda těchto městských částí a současně i vyhlášky nabyly účinnosti dnem 1. 1. 2005.
	Dámy a pánové, vzhledem k tomu, že nic nebrání, aby zastupitelstvo udělilo souhlas k této dohodě městských částí, doporučuji tento návrh ke schválení.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za ústní důvodovou a předkládací zprávu. Než otevřu rozpravu, dovolím si požádat o krátké vyjádření starosty dotčených městských částí, a to konkrétně starostu MČ Praha 6 pana kol. Chalupu a starostu MČ Praha-Suchdol pana kol. Čížka. 

P. C h a l u p a :
	Pane primátore, vážené zastupitelstvo, dámy a pánové, jménem MČ Praha 6 se připojujeme k tomuto návrhu a žádáme vás, abyste vyslovili souhlas se změnou hranic mezi MČ Praha 6 a MČ Praha-Suchdol, jejímž výsledkem je připojení tzv. Dolní Sedlce k MČ Praha 6. Stalo by se tak po 14 letech, kdy v r. 1999 se tato část spolu s Horním Sedlcem oddělila od tehdejšího obvodu Praha 6 a připojila se k MČ Praha-Suchdol. Děje se tak na základě petentů obyvatel Dolní Sedlce, kteří v drtivé většině podepsali petici a obrátili se na naše obě zastupitelstva, abychom se v této věci dohodli. To za prvé.
	Za druhé. Na základě dohody mezi MČ Praha-Suchdol a MČ Praha 6 výsledkem je jak podepsané memorandum, tak i podepsaná dohoda, kterou máte k dispozici a jejíž originály mám u sebe.
	Za sebe, za osobu, která byla účastna na vyjednávání, bych chtěl říci, že ačkoli si uvědomujeme, že je to situace, kdy zejména pro MČ Praha-Suchdol nebylo jednoduché souhlasit s tím, že přijde o podstatnou část svého území a obyvatel, tak přístup zejména pana starosty Čížka byl velmi korektní a musím ho ocenit. 

Prim. B é m :
	Děkuji starostovi MČ Praha 6. Slovo má kol. Čížek, starosta MČ Praha-Suchdol.

P. Č í ž e k :
	Panem primátore, vážení členové zastupitelstva, chtěl bych se připojit k panu starostovi Chalupovi a požádat vás, abyste schválili toto usnesení, neboť je to dohoda obou našich městských částí, ve které je respektována vůle občanů Dolního Sedlce. 
	Chtěl bych využít této příležitosti a popřát občanům Dolního Sedlce, aby rozvoj této lokality probíhal intenzivněji. Doufám, že tomu tak bude, protože naše městská část nemá tolik finančních prostředků jako Praha 6 a věřím, že pod Prahou 6 jim bude lépe.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane starosto. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan kol. Hošek.

P. H o š e k :
	Jako zastupitel Prahy 6 chci potvrdit, že tato dohoda je dobrou dohodou. Oceňuji také přístup suchdolského zastupitelstva i suchdolského starosty. Přes bouřlivou debatu se nakonec uskuteční žádost těch, kteří žádali změnu těchto hranic.
	Chci také ocenit to, jak se Praha 6 k této věci postavila a že to proběhlo velice korektně. Doporučuji tuto změnu hranic schválit. 

Prim. B é m :
	Nikdo není přihlášen do rozpravy, mohu ji uzavřít. Předávám závěrečné slovo panu nám. Blažkovi.

Nám. B l a ž e k :
	Myslím, že všechny vyřčené názory plně podporují tento návrh. Doporučuji tento návrh zastupitelstvu ke schválení.

Prim.  B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Návrh usnesení Z 334 beze změn.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 44-0-0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 285.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhlášky 55/2000 Sb. hl. m. Prahy, kterou se vydává Statut ve znění pozdějších předpisů.
	Tato novela Statutu je zpracována z důvodu přijetí novelizace zákonů v oblasti ochrany životního prostředí, konkrétně zákona na ochranu zvířat proti týrání, zákona na ochranu ovzduší, zákona o odpadech a zákona na ochranu přírody a krajiny. Stejně tak nabyl účinnosti zákon o rostlinolékařské péči. Proto je reagováno touto změnou Statutu na tyto legislativní změny.
	Vlastní návrh především zohledňuje změny formulací a změnu označování či přímo vypuštění jednotlivých ustanovení zákonů a nepřinesou žádnou podstatnou změnu v kompetencích městských částí. Navíc některé změny Statutu reagují na svěření kompetence městským částem přímo ze zákona.
(pokračuje Blažek)

	Z nových kompetencí je navrhováno pouze svěření několika kompetencí v oblasti nakládání s odpady a jedné duplicitní kompetence v oblasti ochrany přírody a krajiny. 
	Myslím, že fakt, že v rámci připomínkového řízení nevznesla žádná městská část připomínku k navrhovanému Statutu, pouze MČ Praha 8 požádala, aby po schválení této změny byl vydán metodický pokyn, který upřesní pojmy a upraví spolupráci mezi ochranou přírody úřadů městských částí a Magistrátu, doporučuji tento návrh novely Statutu ke schválení. 

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 285 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 338.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, hl. m. Praha dlouhodobě podporuje sbory dobrovolných hasičů, které jsou zřizovány městskými částmi. V rámci tohoto programu zakoupilo na základě výzvy více zájemcům 2 kusy cisternových automobilových stříkaček CAS24 Scania pro potřeby těchto sborů, každý v pořizovací ceně 6344000 Kč. 
	V souladu s názorem Sdružení hasičů Čech, Moravy a Slezska, konkrétně Městského sdružení hasičů hl. m. Prahy, je navrhováno svěřit tato vozidla MČ Praha 15 pro potřeby jednotky Sboru dobrovolných hasičů Horní Měcholupy a MČ Praha-Řeporyje pro místní jednotku dobrovolných hasičů. Obě tyto jednotky patří do typu JPO3, to znamená proti JPO5 „prvosledové“, patří mezi 12 jednotek s příslušnou prioritou v rámci požárního poplachového plánu hl. m. Prahy a plánu plošného pokrytí hl. m. Prahy. 
	Proto doporučuji schválit tuto obecně závaznou vyhlášku a svěřit tato vozidla těmto městským částem pro potřeby jejich jednotek dobrovolných hasičů.

Prim. B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu a dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 338 – usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel sel hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Blažek může pokračovat ve své šňůře tiskem Z 319. 

Nám. B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám návrh k volbě dvou přísedících Městského soudu v Praze. Předkládám návrh na zvolení paní Vlasty Jančarové, nar. 4. 6. 1928, bytem Praha 9, Prosek, Českolipská 400/20, a pana dr. Vladimíra Pazourka, nar. 5. 12. 1972, bytem Praha 8, Bohnice, Dolákova 531/28, do funkcí přísedících Městského soudu v Praze.
	Oba kandidáti splňují podmínky stanovené v zákoně o soudech a soudcích, souhlasili s případným zvolením, doložili bezúhonnost a splnili další předpoklady stanovené přísedícím zákonem 451/91 Sb. a také dali souhlas se shromažďováním a zpracováním osobních údajů.
	Pan předseda Městského soudu ve svém vyjádření písemně sdělil, že o zvolení výše uvedených kandidátů na funkci přísedících soudu zájem má a jejich volbu doporučuje. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 319 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 325.

Nám. B l a ž e k :
	Pane primátore, dámy a pánové, předkládám návrh na schválení úplatného nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy dle zákona 95/1999 Sb. ve znění pozdějších předpisů. 
	Jde o 7 pozemků, které jsou v této chvíli zapsány na listu vlastnictví Pozemkového fondu hl. m. Prahy. V tomto případě se jedná o pozemky, které může hlavní město Praha nabýt pouze úplatnou formou. Jedná se o pozemky, které budou sloužit v případě schválení a úplatného nabytí hl. m. Prahou pro potřeby jednotlivých ústavů sociální péče, jak je to uvedeno v důvodové zprávě. Nejvyšší částka je 59 tis. Kč, nejnižší je 420 Kč. Pouze bych chtěl zdůraznit, že jinou než úplatnou formou se nemůže hl. m. Praha dostat k vlastnickým právům k těmto pozemkům mimo území hl. m. Prahy. Proto doporučuji tento návrh ke schválení.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 325 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat. 
	Dovolil bych si předat řízení jednání panu nám. Hulínskému.

Nám. H u l í n s k ý :
	Z 374 – předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Vážení zastupitelé, dámy a pánové, ne často po vás žádám pozornost, ale tentokrát ji po vás skutečně žádám.
	Hl. m. Praha hospodaří se svěřenými prostředky, které získává mnoha různými způsoby. Ti, kteří sedí ve finančním výboru a podílí se na přípravě návrhu rozpočtu, parametry, obrysy příjmové stránky rozpočtu znají velmi dobře. Samozřejmě také dobře znají i parametry výdajové stránky rozpočtu.
	Dědíme určitý rituál na ose vzorců komunikace vláda – ministerstvo financí – obec, vláda – ministerstvo financí – kraj. Přestože dědíme tento historický vzorec chování, je dobré si uvědomit, jestli ho dědíme s efektem pro hl. m. Prahu, bez efektu, nebo s defektem. Rád bych vás v této chvíli informoval, že bohužel třetí alternativa je pravdivá. 
	Poslanecká sněmovna včera projednávala návrh zákona o rozpočtovém určení daní. Tento návrh jej poměrně složitý, netýká se samozřejmě jen krajů a je připravován poměrně hodně dlouho ve složitých debatách na ose centrální úroveň řízení výkonu veřejné správy a decentralizované struktury a instituce, míra přerozdělování na úrovni centra, míra přerozdělování na úrovni krajů, míra přerozdělování na úrovni obcí. Zjednodušeně řečeno – tento nenápadný zákon v pravém slova smyslu vyjadřuje, do jaké míry systém řízení této země a veřejných financí je věcí státního centrálního dirigismu a do jaké míry se v pravém slova smyslu jedné o decentralizovaný systém.
	Ke skutečnosti, že se tento návrh zákona připravuje téměř rok, je třeba ještě dodat, že vládní návrh, který minulá i tato vláda poslala do Poslanecké sněmovny, předpokládal ve vztahu k vyšším územně správním celkům, ke krajům podíl 15,06 % z celostátního hrubého výnosu z daní. Pro kraje to představovalo částku necelých 71 mld. Nicméně Praha je zvláštním krajem, je také obcí a má svůj vlastní zákon. Praha je také mimořádně silným ekonomickým generátorem této země. S ohledem na historické dědictví a zaběhané vzorce chování Praha vždy dostávala méně. Ve vládním návrhu zákona se předpokládal podíl pro hl. m.Prahu ve výši 7,12 % z celostátního hrubého výnosu daní. Fakticky to představovalo částku asi 5,1 mld. Kč.
	Musím dodat, že ani s tímto návrhem historicky hl. m. Praha nesouhlasilo. Nesouhlasilo především proto, že základním kritériem pro stanovení podílu kraje na celostátním výnosu daní by měl být objem výdajů aktivit převáděných do působnosti jednotlivých krajů. To má logiku. Stát se zbavuje svých kompetencí a po krajích chce nějaký výkon v oblasti veřejné správy, a kraje zcela správně říkají: milý státe, musíš nám na to dát peníze. Nicméně v případě hl. m. Prahy toto nikdy neplatilo.
	Navzdory tomu, že existuje cosi, co se nazývá reforma veřejné správy, navzdory tomu, že tato reforma veřejné správy měla své etapy, ani v jedné z etap nebyly aktivity vykonávané hl. m. Prahou jako krajem nikdy financovány. My jsme vždy říkali, že to takto nejde. Jestliže ostatní kraje dostávají na svou krajskou agendu peníze, Praha je také musí dostat. Není možné, aby tady byla nerovnost, která vychází z historie, která praví, že v minulosti tuto agendu Praha již vykonávala v působnosti hl. m. Prahy, nikoli kraje.
	Jinými slovy – s reformou veřejné správy, kterou označujeme v Praze deformou veřejné správy, jsme nikdy nesouhlasili, ale ještě navíc jsme na ni nedostali nikdy peníze. Kolikrát hl. m. Praha uplatňovalo své připomínky – nesčetněkrát, na všech možných úrovních, nikdy jsme nebyly úspěšní.
	Co se stalo včera v Poslanecké sněmovně, je další důkaz toho, že buď poslanci neví, jaká je reální skutečná agenda působnosti krajů v oblasti veřejné správy, působnosti,
(pokračuje Bém)

které přenáší a deleguje stát na kraje, nebo to ví, a pak chtějí hl. m. Prahu cíleně a cílevědomě poškodit. 
	Na návrh poslankyně Šojdrové a jednoho z parlamentních výborů došlo k návrhu, aby z původních 15,06 % na kraje z podílu na celostátním hrubém výnosu daní bylo pouhých 8,92, a v případě Prahy z původní výše 7,1 na 3,1 nebo 3,2, což v praxi znamená rozdíl 5 versus 1,3 mld. Tento návrh, který byl schválen, fakticky znamená, že kraje se budou podílet na celostátním hrubém výnosu daní přepočteno na absolutní částku podílem 41,9 mld. Kč z původních asi 70. Pro Prahu to znamená 1,3 mld. místo původních asi 5 mld.
	Za třetí. Poslanci by mohli jistě namítnout, a i ministryně školství, že částka je hlavně reprezentována výdaji na školství, osobními mzdovými náklady na pedagogické pracovníky. Kladu si otázku, jestli i tento argument pro nás není lichý v situaci, kdy hl. m. Praha, protože nesouhlasí se způsobem odměňování pedagogických pracovníků,  prostřednictvím rozhodnutí rady dává mimořádné odměny kantorům především ve středních školách, které zřizuje hl. m. Praha, protože není spokojeno se systémem financování ze strany ministerstva školství. Myslím si, že tato kritika je zcela na místě.
	Za čtvrté. Je až k nevíře a musím se přiznat, že si kladu otázku, když probíhají v jednotlivých stranách vnitrostranické primární volby a když jsou vysíláni do Poslanecké sněmovny za určité město nebo za určitý kraj zástupci tohoto města nebo kraje, jsem fascinován, že rok nebo dva poté, co zasednou do poslaneckých lavic, tak zapomenou na to, kde se narodili nebo kde žijí. Emoční apel je zcela na místě, protože včera sociální demokracie a klub KSČ prohlasovaly ve sněmovně návrh zákona i hlasy pražských poslanců. Pokud si dobře vzpomínám, pouze jednobarevně poslanci ODS za Prahu, a nevím, jak to bylo s poslanci KDU-ČSL, hlasovali proti, protože si byli vědomi toho, že tento návrh zákona poškozuje hl. m. Prahu. Poslanci KDU-ČSL s výjimkou jednoho hlasovali také proti. Řada dalších poslanců hlasovala pro, aniž by si byla vědoma – možná, že si toho byli vědomi, ale bylo jim to jedno. 
	Říkám to proto, že jsem přesvědčen, že musíme nést svou politickou kůži na trh nejen při jednání ZHMP, ale především ve vztahu k našim poslancům, kteří musí také reprezentovat zájmy hl. m. Prahy v Poslanecké sněmovně.
	Dovolil jsem se obrátit se na vás s tímto apelem a kromě tohoto apelu s návrhem usnesení. Vlastní návrh usnesení konstatuje, že bere na vědomí, že Poslanecká sněmovna schválila zákon o rozpočtovém určení dani, který znamená v procentním vyjádření podíl Prahy na celostátním hrubém výnosu daně ve výši 3,18.
	Za druhé jsem si dovolil navrhnout nesouhlas s tímto návrhem zákona, který nemá žádnou váhu, ale v případě vašeho souhlasu bude vyjadřovat stanovisko nejvyššího orgánu obce nebo kraje. 
	Za třetí. Žádám o přehodnocení procent jednotlivých krajů. Můžeme říci, že je to farizejství, že je to jen symbolická bitva, kterou nemáme šanci vyhrát. Jsem ale přesvědčen, že je naše povinnost se o to pokusit.
	Za čtvrté žádám po vás, abyste mi uložili zaslat toto usnesení předsedovi Poslanecké sněmovny a předsedovi Senátu a zároveň mi uložit – udělám to velmi rád – abych udělal vše pro to, aby tato čísla a tyto poměry v konečném důsledku byly aspoň trochu mravnější.
	Na závěr musím říci, že samozřejmě princip přerozdělování a rozpočtového určení daní je otázka vysoce mravních principů založených na solidaritě, protože Praha je bohatá, generuje 25 % HDP v celé ČR, je skutečným ekonomickým generátorem, a

(pokračuje Bém)

zpátky dostáváme přibližně 7. Jsme bohatým městem a o své bohatství jsme připraveni se podělit s ostatními  chudšími regiony České republiky, ale všechno má své meze.

Nám. H u l í n s k ý :
	Děkuji za úvodní slovo. První je přihlášen kol. Hoffman. 

P. H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, chápu, že tady musí být nějaká solidarita krajů, protože některé kraje na sebe vydělat neumějí. Jsem v politice asi 25 let a celou dobu sleduji proces poslanců vlády. Myslím si, že poslanci a vláda hlavní město zcela bezostyšně okrádají. Proto se domnívám, že je potřeba vytvořit všechny legitimní kroky k tomu, aby se tato věc změnila. Proto osobně podpořím návrh usnesení, který tady je.
	Na závěr poznámku. Teď již dobře chápu, proč si poslanci tak střeží svou imunitu – do budoucna by se mohli dostat do velkých problémů.

P. M a c h :
	Pane primátore, dámy a pánové, když jsem si přečetl návrh usnesení, tak si myslím, že úkol pro pana primátora, aby předložil jen nesouhlas a jakousi žádost o přehodnocení, je málo. Myslím si, že by Praha měla důsledně využít své zákonné iniciativy a připravit v rychlé době pozměňovací návrh k této novele. 
	Proto si dovolím rozšířit úkol ukládá panu primátorovi o další bod, který by zněl:
	Využít zákonnou iniciativu a připravit pozměňovací návrh k novele zákona č. 243/2000 Sb. o rozpočtovém určení daní, který bude předložen Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR. Termín 16. 12., kdy budeme mít příští zasedání, kde by měla být tato úprava novely námi odsouhlasena. Děkuji. 

P. G r e g o r :
	Dámy a pánové, to, co se stalo,  je nesmírně závažná věc. Dovolím si předeslat, že jsme měli signály, že se něco podobného chystá. Tyto pokusy v minulosti byly opakovaně. Je pravda, že se ještě nestalo, aby takto brutálním způsobem, kdy si neodpustím komentář, že na vládní úrovni ČSSD neunesla opakované prohry, vyřizuje si své politické komplexy přes kraje a města. Říkám to za sebe, jsem tu za Michala Gregora, mohu si to dovolit říci. To, co se stalo, je vážná věc. Co řekneme občanům? Čím nahradíme prostředky, které chybí? Nahradíme je tím, že snížíme kvalitu infrastruktury města, že snížíme úroveň školství a jiných služeb, nebo je nahradíme tím, že si na ně půjčíme peníze? Myslím si, že každé toto řešení je špatné. Jako zastupující zástupce předsedy finančního výboru, když jsme o této problematice jako členové finančního výboru hovořili, tyto informace jsem měl. Jistě si vzpomenete, že jsem na všechny velezdvořile apeloval, napříč politickým spektrem, abyste ve prospěch ne nás – budu osobně ošklivý, mně je to jedno, ale jako zastupiteli mi to není jedno, jako toho, koho si občané zvolili, aby pro ně zajišťoval služby – apelovali na své stranické  kolegy, aby to nedopustili. Neumím si představit, že se v nějaké politické straně našel poslanec z Prahy, který pro to zvedl ruku. Jestli ano, je to pro mne persona non grata pro občany Prahy. Občané Prahy by to měli vědět. 
	Budeme příští měsíc projednávat rozpočet. Čím nahradíme výpadky? Půjčkou? Snížením kvality nebo úsporami? Kdybych byl opoziční politik, tak bych řekl: vy na té radnici hospodaříte tak špatně, že se úspora najde. Úspora v řádu více než 1 mld. Kč? To bych vás, opozičníky, kteří to řeknete, chtěl vidět. Přestaneme uklízet ulice okolo
(pokračuje Gregor)

Parlamentu. To je přece naprosto jasné vyhlášení ekonomické války hl. m. Praze. Není to legrace, jde o více než 1 mld. Kč. 
	Slovo solidarita je od toho být s někým solidární. Tato politika, tento způsob přerozdělování, je na hraně politické únosnosti levicového vidění světa. Kdybych byl levicový politik, měl bych pocit, že prostředky umím lépe rozdělit než ti druzí. To je v pořádku, to je zcela korektní politický názor, ale toto již není přerozdělování.
	Dámy a pánové, hl. m. Praha je „bohatým“ městem. Podívejme se do západní Evropy, jsou daleko bohatší města než Praha. Praha tak bohatým městem není, je to iluze. Podívejme se na zanedbanou infrastruktury a na všechny záležitosti, které se týkají hl. m. Prahy a také problémů městských částí. Jestli si chce vláda vyřizovat své prohry a komplexy tím způsobem, že bude takto odřezávat finanční prostředky úspěšným, nedělá nic jiného než že zařízne slepici, která snáší zlatá vejce. 

P. D u b :
	Pane předsedající, dámy a pánové, asi jako jediný jsem se zúčastnil včerejšího hlasování, takže mám potřebu říci několik slov k tématu, které v tuto chvíli projednáváme. 
	Objektivně bych chtěl říci, že návrh zákona je v legislativním procesu a prošel první fází, to znamená, že ve třetím čtení byl schválen ve znění pozměňovacího návrhu, o kterém diskutujeme. Dále postupuje do Senátu, který ho může vrátit, a pak k panu prezidentovi, který ho může nebo nemusí podepsat, resp. ho také může vrátit Poslanecké sněmovně.  To je rámec, ve kterém se nacházíme. To je poznámka k tomu, zda podávat bezprostředně novelu zákona, který ještě nenabyl účinnosti a neprošel ještě celým legislativním procesem. Myslím si, že je potřeba hledat jiné řešení, daleko aktivnější a politicky průbojnější. 
	Tento zákon filozoficky pokládám za správný, protože je to zákon decentralizační. Proces přerozdělování se nemění v objemu finančních prostředků, ale ve formě poskytování tohoto objemu finančních prostředků v obecné rovině, neboť zbavuje kraje vazalství každoročního diskutování s vládou o poskytování dotací a naopak jim dává jistotu, že finance budou poskytovány na základě zákona, tedy nadčasové normy, pravidelně každý rok ve schválené výši. Je odstraněna subjektivita rozhodování vlády a je dána do rukou krajů. Z tohoto pohledu je zákon správný. 
	Při samotném hlasování o osudu tohoto zákona se projevily – to je subjektivní názor – výsledky krajských voleb. Kolem tohoto zákona probíhala určitě velká hra. Objevil se zmíněný pozměňovací návrh, který značně poškodil hl. m. Prahu. Domnívám se, že smyslem tohoto pozměňovacího návrhu mělo být to, aby zákon jako takový vůbec neprošel. Sněmovna o tomto pozměňovacím návrhu hlasovala dvakrát opakovaně. Je to věc, která se občas stává, protože v prvním hlasování, i když je vidět, že zákon projde, někteří poslanci pak v opakovaném hlasování po zpochybnění mohou své hlasy ubrat. Je to hra, kterou všichni dobře chápeme.
	Výsledky krajských voleb se jistě na tomto hlasování projevily. Výsledek mi připadá paradoxní. Jestliže byl nakonec někdo poškozen, je to naše hlavní město. Nemyslím si, že byla poškozena nějaká politická strana. Ta strana, která se na tom podílela, má v zásadě úspěch a drží se na krajské úrovni právě v hl. m. Praze. Připadá mi to paradoxní.
	Nehlasoval jsem jak pro celkový zákon, tak ani pro pozměňovací návrh. Domnívám se, že pan primátor by měl mít tak dostatečně důrazné usnesení, které by mu

(pokračuje Dub)

umožnilo definovat na vládní úrovni problém ve skutečných potřebách hl. m. Prahy, abychom spustili iniciativu, která nás z toho dokáže vyvést ven. 
	Nevím, zda naše diskuse má být víc nebo méně politická, ale v každém případě smyslem diskuse má být dostatečně důrazné usnesení, které umožní tento problém řešit. Děkuji za pozornost. 

Nám. B l a ž e k :
	Vážené dámy a pánové, měl jsem včera neblahou čest být účasten projednávání tohoto zákona, byť jsem čekal na jiný zákon předložený hl. m. Prahou, který během tří minut Poslanecká sněmovna zamítla téměř bez diskuse. Byl jsem ale přítomen projednání zákona o rozpočtovém určení daní. 
	Chtěl bych reagovat na kol. Duba. Myslím, že novela v této chvíli nemá smysl, dokud proces není ukončen. Navíc finální znění zákona podpořilo 131 z 200 poslanců, ale z důvodů jiných než poškození Prahy. Pozměňovací návrh, o který se jedná, podpořilo 106 poslanců v opakovaném hlasování. 
	Také chápu principy solidarity, ale ne princip solidarity, kdy si všichni polepší, a Praha si o téměř 50 % pohorší. To není princip solidarity, to je snad zvůle. Není možné, aby s argumentací Praha je bohatá léta po sobě se Praze ubíralo. Praha bohatá je, její občané mají nejvyšší příjmy, ale to se neodráží na daňové výtěžnosti, zvlášť když se vláda a Parlament chovají tím způsobem, že Praze neustále podíl při přerozdělovacím procesu snižují. 
	Je možné se podívat na přílohu č. 2 v tisku. Zdůraznil bych dvě položky. První je příspěvek na dopravní obslužnost krajů, kde se jedná o částku zhruba 7,5 mld. Rozumím určitému specifiku Prahy. Na druhou stranu Praha jako kraj dostává necelých 200 mil. Kč. Ačkoli jsme navrhovali minimálně zohlednit miliardu korun pro provoz pražského metra, které vykazuje prokazatelnou ztrátu a neslouží jen občanům Prahy, tak toto se tam neobjevuje. To je minimálně první miliarda.
	Druhá věc je otázka opravy a údržby komunikací tzv. druhé a třetí třídy, kdy se Praha na svém území stará o všechny komunikace. Co dostáváme od Státního fondu dopravní infrastruktury, je jednak na průjezdné komunikace, které nahrazují příslušný okruh kolem Prahy, ale druhá věc je, že tímto jsme kompletně závislí na dotacích. Když stát nedá, tuto dopravní obslužnost budeme muset zase hradit z vnitřních zdrojů nebo nehradit vůbec.
	Kromě klubu ODS minimálně jeden poslanec z každého klubu návrh podpořil. Z tohoto místa musím říci, že se divím např. panu poslanci Kavanovi, bývalému radnímu Miloši Mášovi, který toto podpořil. Zaráží mě, že paní Fischerová nebo pan Karásek, kteří jsou zvoleni v Praze, také toto podpořili. Nejedná se o hraní si na politické strany, ale o to, že Praha skutečně přichází o značné finanční prostředky. Jsem zvědav, jakým způsobem budeme kompenzovat tuto sníženou daňovou výtěžnost. Jinak než omezením jisté péče to nepůjde. Není možné si do nekonečna půjčovat, není možné do nekonečna zadlužovat hl. m. Prahu. 

P. R e e d o v á :
	Myslím si, že pan kol. Blažek řekl mnoho podstatného. Chtěla bych vyjádřit velké zklamání nad tím, co se včera stalo v Poslanecké sněmovně. I když Evropští demokraté nemají ještě zástupce v Poslanecké sněmovně, určitě silně podporujeme decentralizaci moci a silné územní celky, které budou dobře finančně vybavené.

(pokračuje Reedová) 

	To, že už po druhé se Poslanecká sněmovna snaží omezit finanční rámec pro kraje, je skandální. Je to také ze strany sociálních demokratů nehorázné, zejména proto, že reforma, kterou správně pan primátor nazval deformou, byla jejich dítě. 
	Myslím si, že ze strany některých poslanců jde i o udržení moci, jinak si to nemohu vyložit. 
	Co se týká hl. m. Prahy, souhlasím s tím, že je to pro hl. m. Prahu likvidační a že se vůči tomu musíme nějakým způsobem snažit bránit. Naprosto podporuji tuto aktivitu pana primátora a vedení hl. m. Prahy. 

P. P r o k e š :
	Vážené kolegyně a kolegové, rovněž se připojím k hlasu, který zde unisono zní, ale musím některé věci uvést na pravou míru.
	Rovněž bych rozhodně nesouhlasil, pokud by poslanci zvolení za hl. m. Prahu - byť by byli z mé vlastní strany – hlasovali pro takto skandální procento rozpočtového určení daní. Obávám se ale, že co zde bylo o tom v úvodu řečeno, není pravda. Jak píše dnešní tisk a jak jsme si u těchto poslanců telefonicky ověřili, poslanci KSČM se buď zdrželi, nebo jmenovitě poslanci zvolení za hl. m. Prahu za KSČM Exner a Dolejš hlasovali proti tomuto zákonu, který by Praze přidělil jen 5 % z prostředků určených na kraje. 
	Zde zřejmě došlo k mýlce, neboť tomuto hlasování předcházela debata o decentralizaci nebo nedecentralizaci prostředků určených na školství. Zde v této jedné položce hlasovali poslanci KSČM spolu s poslanci ČSSD pro udržení centralizace. Musím říci, že v tomto se my, zastupitelé za hl. m. Prahu a celá pražská rada KSČM lišíme, protože prosazujeme tuto decentralizaci. Bude zde ale potřeba trochu sebekritiky a sebereflexe. Také v tomto zastupitelstvo jsme dva roky prosazovali, aby hl. m. Praha ze svého krajského rozpočtu přidalo pravidelně měsíčně na odměny pedagogickým pracovníkům v hl. m. Praze. Došlo k něčemu až v září t. r., a to tak, že se nepřidalo pravidelně,  ale jednorázově, jen ve výši 37 mil., což sice je aspoň nějaký dobrý příklad pro ostatní kraje a mohl by to být i dobrý argument proti obavám školských odborů a ministerstva školství, že kraje prostředky původně určené z centra na školství budou používat na záplatování děr v rozpočtech, ale bohužel to přišlo pozdě, takže se na to nestačila udělat patřičná kampaň mezi ostatními kraji. To bych chtěl sdělit do vlastních řad. 
	Znovu opakuji: poslanci KSČM se zdrželi hlasování při včerejším hlasování v Parlamentu, poslanci za Prahu Dolejš a Exner byli proti, a naopak většina poslanců ODS tento zákon s tímto nespravedlivým rozdělením daňových výnosů schválila. 
	Připojuji se k návrhu svého kolegy Macha na to, aby Praha podala legislativní iniciativu ve směru přerozdělení daní spravedlivěji i pro hl. m. Prahu. 

P. H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, myslím, že situace je velmi vážná, že je to možná jedna z nejhorších situací, která v tomto volebním období nastala. Je nutno všem Pražanům říci, co toto rozhodnutí ve skutečnosti znamená. Jedná se o poškození kvality žití v naší metropoli. Částka, o kterou město přišlo, je tak obrovská, že  bude nutné tuto částku někde vzít. Je otázka, jestli ji vezmeme ve školství,  v jiných službách, případně útlumem některých investičních akcí. Nejhorší je, že se to dovídáme v době, kdy je koncipován rozpočet hl. m. Prahy a kdy poslední čtení rozpočtu jsou naplánována. Znamená to, že určitý finanční výhled město tady čtvrt roku připravuje, a
(pokračuje Hvížďala)

k tomuto rozhodnutí jsme dospěli zhruba dva týdny před schvalováním rozpočtu v polovině příštího měsíce.
	Bez ohledu na to, ať je kdokoli z nás v pozici nebo v opozici si myslím, že bychom měli jednomyslně hlasovat proti rozhodnutí Parlamentu a dát našim zástupcům jednoznačný mandát, že všechny ať už politické subjekty, nebo jednotlivé osobnosti v zastupitelstvu výjimečně našly koncenus nad něčím, co považují za velmi nemravné. 
	Důležité je říci – v příspěvcích se to neobjevilo a trápí mě to celých 15 let co sedím v tomto zastupitelstvu, že státní finanční problémy se stále přenášejí na úroveň komunální. Jsou to věci, kdy finanční problémy státní pokladny vedou k tomu, že je drasticky omezováno financování dopravní infrastruktury, dopravní obslužnosti. Myslím si, že je možné uvést mnoho případů ze zemí vyspělé západní Evropy, kde metro a podobné velké investice jsou financovány z velké míry státem. Na nás toto břímě leží, nikdo nám s tím nepomůže. V případě, že žádáme o jakékoli dotace nebo půjčky, jsme odkazováni na to, že máme dobrý rating, což znamená vydejte si obligace nebo vezměte si půjčku, což slepě vede město do dluhové pasti. Stát vynakládá minimum prostředků na dopravní infrastrukturu, ať už se jedná o silnice nebo metro. 
	Chtěl bych říci ještě jednu věc, o které jsme hodně dlouho nemluvili. Pokud stát na sebe vzal břímě s pořádáním některých akcí, se kterými na jedné straně souhlasíme, ale na druhé straně je měl financovat především stát, jako např. zasedání Mezinárodního měnového fondu a Světové banky, tak to vedlo v Praze k investicím, které přesáhly 3,5 mld. Kč na rekonstrukci Kongresového centra. Všechny tyto finanční problémy ovšem zůstaly kumulovány na úkor rozpočtu hlavního města, potažmo daňových poplatníků.	
	Máme dvě možnosti. Protože nevěřím, že se nám podaří při vší energii a možnostech politických dohod toto rozhodnutí zvrátit, buď budeme dále realizovat obrovský vnitřní dluh, nebo naopak se začneme extrémně zadlužovat – buď budeme vydávat jednotlivé obligace, nebo si budeme brát půjčky. 
	Myslím si, že předtím, než bude pan primátor jednat na úrovni Parlamentu, Senátu a v jednotlivých politických klubech či s ministerstvem financí, by mu úředníci města měli připravit jednoduchou dvoustránkovou historickou genesi, ve které by bylo jasně vyčísleno, jak postupně po jednotlivých letech město bylo ořezáváno o finanční prostředky. Příklady výstavby metra, budování silničního skeletu, rekonstrukce Kongresového centra jsou jednoznačné a výmluvné případy toho, kdy stát velmi výrazně poškodil a poškozuje kvalitu žití v našem městě.
	Při napjatosti letošního rozpočtu a při zjištění rozhodnutí Parlamentu si myslím, že kvalita žití v příštím roce diametrálně utrpí. Myslím si, že v tuto chvíli je třeba jmenovitě mluvit o lidech, kteří z úrovně hl. m. Prahy byli zvoleni a kteří se pod tento návrh podepsali.
	V tuto chvíli to chce, abychom se jednomyslně proti tomuto návrhu postavili. Myslím si, že je velmi důležité, aby zde byla provedena velmi jednoduchá dvoustránková analýza toho, jak postupuje státní pokladna vůči pokladně hl. m. Prahy. Děkuji za pozornost. 

P. U r b a n :
	Pane předsedající, pane primátore, dámy a pánové, za sebe i za celý náš klub mohu říci, že plně podporujeme názor pana primátora. Osobně bych chtěl podpořit i názory kol. Gregora a kol. Reedové. Jsme svědky skandální situace, kdy sami vidíme, že vláda svým myšlením se posouvá stále více a více do leva, a přitom veřejné mínění občanů se posouvá stále více do prava. Je zde paradoxní situace. 
(pokračuje Urban)

	Vidíme logiku decentralizace České republiky, že tento proces bude probíhat v celé Evorpské unii, ale na druhé straně víme, že Česká republika je dosud stále velmi centralistická země, podobně jako Francie nebo Velká Británie. Jistě to tak delší dobu zůstane. Decentralizace se nemůže řešit tím způsobem, že se věci lámou přes koleno takovým způsobem, jak je toto vidět. Páni poslanci ve Sněmovně by si měli uvědomit, že tím, když poškozují Prahu, poškozují celou Českou republiku. Česká republika funguje na principu jako třeba Francie nebo Velká Británie, že rozvoj velkých aglomerací kolem hlavních měst určuje rozvoj nebo útlum celé ekonomiky země. Toto je fakt, kterého by si všichni měli být vědomi. 
	Neustále mě udivuje vládní myšlení, které sociální demokraté přebírají od komunistické rétoriky, kde je snadné řešení: když něco potřebujeme, bereme si od těch, kteří něco mají. Poslancům připadá, že Praha je příliš bohatá, tudíž používají logiku – seber Praze, ostatní budou mít. Ve skutečnosti to bude tak, že útlum v Praze bude znamenat útlum celé země.

P. L a u d á t :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, většina toho, co jsem chtěl říci, zde zazněla. Přimlouval bych se za to, zda je skutečně pravda, že Karásek a Fischerová svým hlasováním takto poškodili zájmy hl. m. Prahy, aby to Pražané díky našemu celopražskému tisku věděli. Dal bych tam jmenovitě, jak kdo hlasoval s příslušným vyčíslením toho, co to pro Prahu bude znamenat.
	Napříč politickým spektrem je mi líto, že Parlament počínaje myslím r. 1995, kdy došlo k první novele zákona, kterou Praha začala přicházet o finance, si neuvědomují, že jedna koruna investovaná v Praze je podstatně výnosnější a vytváří následně další zdroje pro celou republiku. 
	Jestli tady Michal Hvížďala řekl, že tento zákon poškodí kvalitu žití v Praze, připojuji se k předřečníkovi. Včera v Poslanecké sněmovně ti, co hlasovali pro tento zákon, poškodili občany celé republiky. Vždycky jsem říkal heslo pomozte Praze a následně Praha pomůže celé republice. Myslím si, že každý den, o který tato vláda skončí své bytí, bude pro tuto zemi přínosem.
	Omlouvám se všem, že jsem při pádu premiéra Špidly v politickém orgánu ODS byl proti tomu, abychom vyvinuli nadměrné úsilí proti předčasným volbám. Teď vidím, že to byla chyba. Tito lidé nejsou kvalifikovaní a měli by odejít co nejdříve, protože způsobí ještě obrovské škody než odejdou. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Nyní jsem do diskuse přihlášen já. Předám řízení panu nám. Blažkovi. 
	Vážené kolegyně a kolegové, poměrně pečlivě sleduji tuto diskusi a musím říci, že není pro mne lehkým sledováním. Nicméně je potřeba tuto diskusi rozdělit do dvou rovin.
	První rovina je diskuse, která mě opravdu mrzí – co Parlament udělal. Sám jsem byl kdysi poslancem Parlamentu a vím, proč jsem znovu do Parlamentu nechtěl kandidovat. Rád bych, aby samosprávnost krajů se neposunula zpátky jako se udělalo touto novelou, ale aby samosprávnost byla jasně daná, aby kraje měly peníze, s kterými budou hospodařit a umí hospodařit. Říkám to i s vědomím toho, že jsem předseda klubu sociální demokracie zde na pražské radnici. To je věc, kterou i já podpořím v tomto usnesení a předpokládám, že i náš klub. Když mají kraje povinnosti, musí mít i právo a možnost tyto povinnosti financovat a ne čekat na státní dotace.

(pokračuje Hulínský)

	Praha už od začátku je bita tím, že přitom, když byly založeny kraje, Praha sama v té době již financovala údržbu komunikací, divadla, knihovny a ve vládním koeficientu se tato změna vůbec neobjevila. Přestože Praha je kraj a stát financuje údržbu komunikací, divadel, knihoven a řadu dalších záležitostí, Praha tak nemá a musí to financovat z vlastních prostředků. Toto jsme dlouho kritizovali všichni bez rozdílu politických stran, že je třeba Prahu zrovnoprávnit, protože tak krásné město jako je naše si to bez pochyby zaslouží a krajem jsme.
	Co se týká finančních prostředků, doufám, že mezi vládním návrhem, který nerespektuje naše postavení na úrovni ostatních krajů, a schváleným pozměňovacím návrhem nebude finanční rozdíl a že peníze dostaneme prostřednictvím státní dotace.

P. D u b :
	Dámy a pánové, několik slov na vysvětlenou. Když poslanci nechtějí, aby prošel nějaký zákon, nehlasují pro něj, a také když nechtějí, aby prošel nějaký zákon, tak mohou podpořit tak absurdní pozměňovací návrh, aby zákon ve znění schváleného pozměňovacího návrhu nebyl všeobecně přijatelný. Odkazuji na zákon o dopravě, kde se schválilo tolik nesmyslných pozměňovacích návrhů, že nakonec zákon spadl pod stůl.
	Důležité hlasování bylo o pozměňovacím návrhu, který Praze snížil peníze. Fakt je, že to jako obstrukce nezafungovalo, že jediný výsledek této obstrukční taktiky spočívá v tom, že Praha přišla o velkou částku peněz. V tom musíme mít jasno.
	Nehlasoval jsem ani pro pozměňovací návrh, ani pro celkový návrh zákona.
	Obecně bych chtěl říci, že i hlasování o návrzích zákonů, které předkládá ZHMP, není zcela jednoznačně přijímáno všemi pražskými poslanci. Mám na to statistiku a někdy mě to překvapuje, protože to nejsou návrhy ani ODS, ani ČSSD, ani Evropských demokratů, jsou to návrhy ZHMP, a tak by měly procházet.
	Myslím si, že pražské téma jej potřeba v Poslanecké sněmovně zvednout. Tato obstrukce, tento nesmyslný pozměňovací návrh, který byl schválen, bude mít katastrofální důsledky. Je potřeba tuto praxi změnit. Usnesení, které je navrženo, bychom měli schválit, abychom na Prahu upozornili a začali to řešit.

P. Š t e i n e r :
	Dámy a pánové, nebudu mluvit dlouze, protože 99 % toho, co mělo být řečeno, již zde zaznělo. Nezaznělo zde to poslední jedno procento, a to jméno člověka, který je odpovědný za onen pozměňovací návrh. 
	Mohu si myslet velmi negativní věci o vládním návrhu novely. Nemyslím si, že je to dobrá novela, nemyslím si, že zákon byl dělán pečlivě, že by měl sloužit k rozvoji této země jako celku nebo Prahy. Jedna nikoli negativní věc, která se ve vládním návrhu objevila, bylo procento, kterým se kraj Praha podílí na celostátním výnosu daní přerozdělených ve prospěch krajů. Procento dle vládního návrhu bylo 7,12 z celkového objemu krajských peněz. 
	Onen absurdní pozměňovací návrh, o kterém zde hovoříme, snížil toto procento na základě naprosto nesmyslného koeficientu vycházejícího z rozlohy kraje, nikoli z počtu obyvatel, kilometrů komunikací, hektarů zeleně, z počtu škol, z počtu žáků, ze 7,12 % na 3,18 % - na méně než polovinu. 
	To poslední procento, které zde nezaznělo, je jména člověka, který toto navrhl. Ta dáma se jmenuje Michaela Šojdrová a je členkou klubu KDU-ČSL v Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR. Prosím, aby si všichni Pražané jméno této dámy zapamatovali. Pocítí to v příštích letech na své kůži.

P. H o š e k :
	Kloním se samozřejmě k podpoře tohoto návrhu, protože se domnívám, že Praha je v tomto návrhu současného Parlamentu postižena. Myslím si, že by bylo docela laciné svalovat to na jednu skupinu lidí jako je vláda nebo na jednu skupinu poslaneckého klubu apod., protože všichni, kdo žijeme v nějaké politické straně, víme, že atmosféra proti Praze je všeobecná, ať se to projevuje ve stranách, které jsou ve vládě, nebo ve stranách, které ve vládě nesedí, to znamená i v opozičních. Je mnohem jednodušší být statečný v opoziční straně, která si může své hlasování nějakým způsobem rozvolnit. Známe to i z tohoto zastupitelstva. Nakonec pro nás – opozici – je mnohem jednodušší pro určité návrhy nehlasovat, protože neneseme odpovědnost. 
	Souhlasím s tím, abychom jasným a silným hlasem řekli, že tudy cesta nevede a abychom to dali nahlas najevo. Také si myslím, že bychom měli ve všech stranách hledat určitou strategii, jak přesvědčit, že to, co je prospěšné Praze, je prospěšné pro celý stát. Myslím si, že to bude práce na dlouho. Těším se, až bude nová vláda a bude dělat totéž, protože i v opozičních stranách panuje velice podobná atmosféra proti Praze. 
	Než abychom hráli současnou politickou hru, zamysleme se nad tím, jakým způsobem do budoucna chceme udělat určitý P. R. Praze, abychom prosadili správnou myšlenku, že Praha má právo na vyšší podíl z daní. Myslím, že toto by mělo být jedním z cílů.
	Budu velice rád hlasovat pro tento materiál, ale byl bych rád, abychom do budoucna hledali možnosti, jak napravit tyto vztahy, které proti Praze jsou. Uvědomuji si, že podobné vztahy jsou ve Francii proti Paříži a v Británii proti Londýnu. Myslím si, že přesto existuje určitý modus vivendi, který napomáhá řešit jejich problémy i z centrální úrovně. 

P. W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, souhlasím s tím, co zde bylo řečeno, předložený návrh podpořím.
	Několik poznámek na okraj. Jako člen finančního výboru jsem opakovaně upozorňoval na význam tohoto projednávaného zákona, požadoval jsem průběžné informace a větší aktivitu ze strany tohoto orgánu, informaci o tom, co v této věci podniká rada hl. m. Prahy. Byl jsem zaražen, že v této věci jsme jako členové finančního výboru informováni nebyli, ani jsem nezaznamenal žádnou průběžnou aktivitu orgánů hl.. m. Prahy ve věci projednávání tohoto nesmírně důležitého zákona. Nyní tady sedíme, jsme zděšeni, překvapeni a křičíme, že je všechno špatně, ale co jsme udělali v průběhu projednávání zákona pro to, aby se tak nestalo? To je jedna výtka radě, která je založena na koalici ODS a ČSSD. Byla to celá řada poslanců ODS a ČSSD, která nakonec toto konečné rozhodnutí prosadila.
	Pokud se mluví o těch, kdo přednesli tento pozměňovací návrh, myslím, že celá diskuse začala ohledně přerozdělení daní ve prospěch určených pro školství. Myslím, že to byl poslanec ODS Waltr Bartoš, který jako první přišel s pozměňovacím návrhem, který měl odříznout z 15 % tu část, která se týkala škol. 
	Považuji za absurdní, a přiznám se, že jsem nevěděl, že procento 3,18 je na základě km2. Nerozumím tomu, jak je možné, že poslanci mohli něco takového odsouhlasit a je nutné to změnit. Na druhé straně hledání nějakého spravedlivého systému není snadné. Nakonec jsme to viděli v diskusi o přerozdělování daňových výnosů ve prospěch městských částí. Také nejsme schopni přijít s rozumným systémem a pokračujeme v setrvačném způsobu. Možná jděme příkladem a pokusme se tady najít

(pokračuje Witzany)

spravedlivý systém, protože sami hledáme spravedlnost v přerozdělování daní na republikové úrovni mezi jednotlivými kraji.
	Postrádám zde jeden bod, a to princip přerozdělování republikově vybíraných daní bez principu zásluhovosti, bez silnějšího prvku daní lokálně vybíraných. Věřím, že je shoda na tom, že je to ten hlavní problém současného systému, že se zde hraje s určitými procenty jednou vypočtenými tak, jindy onak, aniž by zde existovala silná vazba mezi tím, co kraj hl. m. Praha produkuje. V okamžiku, kdyby výnosy ve prospěch Prahy byly vázány na to, co se skutečně v Praze vybere, myslím, že Praha do budoucna na tom bude mnohem lépe. Neměli bychom teď licitovat o procentech, ale o změně celého systému přerozdělování daní mezi kraji a obcemi.

P. D u b – technická:
	Za celé dva roky jsem nezaznamenal větší aktivitu pana primátora než právě při projednávání tohoto zákona včetně jeho osobního dopisu poslancům, telefonátů a jednání. 

P. K o v á ř í k :
	Myslím, že finance vůči nižším jednotkám v této republice za působení vlád od r. 1998 fungovaly systémem moru. Jednoduché, rychlé šíření morové sněti. První mechanismus byl poměrně jednoduchý: zrušme jakýkoli přímý podíl. Přímý podíl postupně odpadl u jednotlivých daní. Byly zrušeny přímé podíly u daně z příjmů fyzických osob z nezávislé činnosti, byly zrušeny přímé podíly z vybrané daně u dalších daní. Proč? Proto, aby se zvětšil podíl toho, co lze přerozdělit centrálně. 
	Nedávno probíhal na Hradčanech workshop ke strategii. Hovořil jsem o tom, že existuje jakési přerozdělovací „fí“. Na jedné straně jako Praha jsme v té pozici, že přerozdělováním ztrácíme finanční prostředky, na druhé straně jsme místem, kde sice bez našeho rozhodování se proti nám toto přerozdělování děje, leč pražské území získává tzv. přerozdělovací „fí“, protože všichni úředníci ministerstev, kterých neustále přibývá, svou činnost vykonávají v Praze. Znamená to, že platí v pražských obchodech a přinášejí peníze do fungování Prahy. Tento návrat je podstatně menší. 
	Myslím si, že návrat k tomu, aby byla skutečně přímá vazba mezi daní, jejím místem výběru, mezi tím, kdo daň produkuje a kdo následně tuto daň využívá, je samozřejmě poměrně jednoduchý. Ostatně pražský systém vztahu mezi místem výběru daně a příslušným zpětným podílem pro městskou část zde fungoval dlouho. Zkolaboval na jednoduché věci: Praze to takto zvenku nepřicházelo, čili Praha to dovnitř rozdělovala tímto systémem, a zvenku takto peníze nedostávala.
	Myslím, že je jasné, komu tento systém vadí. Je úplně jedno, že paní poslankyně Šojdrová je zrovna z kraje, který na tom nejvíce vydělá. To není náhoda, na tom nevydělají ti menší, na tom nejvíce vydělá jižní Morava a kraje, které na tom zdánlivě procentuálně nevydělají nejvíce. Vydělají na tom nejvíc v tom, že samozřejmě závislost mezi místem výběru daně a jejím následným užitím vede k tomu, že jednotlivé obce a kraje soutěží o jednotlivé aktivity, což znamená, že jejich aktivita má zpětnou vazbu. Zpětná vazba, pokud existuje, má vliv na to, kdo se o co snaží. Čím více je zpětné vazby, tím víc lze očekávat, že mohou na tom profitovat strany, které chtějí něco aktivně tvořit. Ať se na mne nikdo nezlobí, v tom okamžiku jsou to strany převážně pravého středu nebo pravice. Nechci jmenovat, které to jsou. 
	Proto si myslím, že toto za X let sociálně demokratických ať už opozičně smluvních nebo koaličních vlád, je proces zákonitý. Že to teď náhodou vyústilo v tento motiv, který končí tímto materiálem, je jen důsledek.
(pokračuje Kovářík)

	Usnesení je jasné, ale měli bychom hledat cestu, jak kromě aktivity a zákonné iniciativy kraje k tomuto zákonu, k procentům, zkusit spíše se zákonnou iniciativou vrátit, až se nám podaří dát rozpočet na příští rok dohromady, k pravidlům a mechanismům přímé závislosti, čili přímé vazby mezi daní, mezi místem, kde se daň produkuje a tam, kde se spotřebovává. Není to úkol do tohoto materiálu, je to spíše podnět pro finanční a hospodářský výbor, aby zpracovaly návrh, jak znovu vrátit přímou vazbu mezi místem vzniku daně a jejím užitím.

Nám. H u l í n s k ý :
	Nikdo do diskuse přihlášen není, diskusi uzavírám. Vidím tady naše budoucí voliče, kteří se přišli podívat na práci krajského zastupitelstva, takže je pozdravím. K vážnému tématu, které zde máme, předávám závěrečné slovo panu primátorovi. 

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, když se dívám na nastupující generaci, nevím, jak mohu být tvrdý. Pokusím se shrnout to, co tady zaznělo a kultivovanou podobou usměrnit tok některých diskusních příspěvků či interpretací, které si myslím, že nemusely být úplně přesné.
	Za prvé. Jak se daně vybírají a jak se přerozdělují? Všude téměř stejně. Neexistuje geniální model, který by byl spravedlivý. Taková spravedlnost neexistuje. Daně někde vznikají, výnosy z daní putují do státního rozpočtu a v procentním vyjádření se přerozdělují na obec nebo na kraj. Je to to nejjednodušší, co může být. Jsou to pouhá čísla či procenta. Můžeme si klást otázku, zda podíl na celostátním výnosu daně pro kraj Praha má být 7,18, nebo 3,18. Samozřejmě bychom chtěli to první číslo. Bohužel se včera stalo, že na nás zbude jen to druhé číslo. Upřesním, že rozdíl  není miliarda, ale jsou to 4 mld. 
	Za druhé. Co jsme udělali pro to, aby zákon o rozpočtovém určení daní byl Poslaneckou sněmovnou schválen v optimističtější variantě pro hl. m. Prahu? Pane doktore, úplně všechno, co jsme udělat mohli. Kritizovali jsme vlastní předlohy vlády, jednali jsme na úrovni vlády a vládních předloh, připomínkovali jsme návrh zákona, jednali jsme s poslanci, lobovali jsme, napsal jsem všem poslancům dopis, kde jsem jim vysvětloval pozici Prahy i potřeby hl. m. Prahy. Bohužel, jak se ukázalo, ani to nestačilo. Otázka zní, zda to nestačilo proto, že v Poslanecké sněmovně existují určité vzorce chování a jednání, jak o nich hovořil kol. Dub, jak zabít nějaký zákon, nebo proto, že v Poslanecké sněmovně vládne nemoc, která se jmenuje pragofobie, jak o tom hovořil pan kolega Hošek. Na každém šprochu je pravdy trochu – nejspíše obojí. V Poslanecké sněmovně asi vládne onemocnění, které se jmenuje pragofobie, ale navíc asi jsme trochu měli smůlu a stali jsme se instrumentem jakési hry mezi vládou a nevím přesně kým, nebo možná, že mezi některými skupinami uvnitř vládní koalice. 
	Za třetí. Pan kol. Mach předložil návrh novelizace – iniciovat změnu tohoto zákona. Beru to, je to dobrý nápad, ale vzhledem k tomu, že jsme uprostřed legislativního procesu, šikovnější řešení je pokusit se přes druhý stupeň, a to je horní komora Parlamentu, dosáhnout přes pozměňovací návrh obrácení se do původních čísel.
	Usnesení je zde proto, abych měl legitimní mandát za celé zastupitelstvo obrátit se na Senát a říci: pokud v Praze chcete žít a něco pro ni udělat, nestačí to, co schválila Poslanecká sněmovna.
	Za čtvrté. Pan kol. Hvížďala se správně zmínil o vztazích podílu Prahy na výnosu daní. Obligatorní potřeba investic v Praze do infrastruktury, která je zanedbaná, má vnitřní dluh, o kterém se můžeme hádat, ale odhadl bych vnitřní dluh kolem 110 – 120 
(pokračuje Bém)

mld. Kč – to je obrovské vnitřní zadlužení města. Zároveň kromě tohoto vnitřního dluhu Praha má svou dluhovou službu. S vnitřním zadlužením by nám mohl pomoci stát, že nám bude dávat státní účelovou investiční dotaci na výstavbu metra. Stát nám peníze nedává, a pokud dává, tak velmi málo, resp. téměř zanedbatelné částky s jednou výjimkou, za kterou si vláda zaslouží pochvalu, a to je vstup vlády do Prahy po povodních. Tam nám skutečně pomohla.
	Když se podíváme na objem prostředků, který v investicích jde z vlády do městské infrastruktury, srovnám-li v desetileté komparaci 1994 – 2004, stali jsme se popelkou. Máme 6 nebo 7 let sociálně demokratickou vládu.
	Pan kol. Hvížďala se o vztahu zmínil, ale vlastní dluhová služba, kolik jsme si půjčili – připomenu, že jsme si nikdy nepůjčili žádné peníze na to, abychom jej projedli, ale vždycky jsme si půjčovali peníze na infrastrukturu, na investice a na kapitálové výdaje – kol. Hvížďala se zmínil o tom, že je složité si představit, že půjdeme do nějakého dramatičtějšího zadlužení města. Napříč myslím celým politickým spektrem říkáme, že nepůjdeme do dalšího zadlužení města, pokud nepřijde další živelná katastrofa. O tom si nikdo ani v tom nejhrůznějším snu nemůže nechat zdát. 
	Máme problém, že v okamžiku, kdy celkový objem finančních prostředků je nižší, jak správně řekl kol. Šteiner a Michal Gregor, peníze někde musíme vzít. Budeme je brát v běžných výdajích, protože v kapitálových výdajích je brát nemůžeme, protože bychom se dostali do situace, kdy Praha neinvestuje – s vnitřním zadlužením 110 – 120 mld. Kč. Budeme dávat méně městským částem, budeme méně solit a opravovat komunikace, nebudeme dávat peníze na platy pedagogickým pracovníkům, budeme méně uklízet – a mohl bych pokračovat. Budeme budovat radnici, která není otevřená, protože nebude mít své vlastní zdroje na digitální technologie. To je skutečný problém. 
	Úplně na závěr. Pan kol. Prokeš se zmínil o tom, jak to v hlasování ve skutečnosti bylo a abychom byli spravedliví. Prosím, abychom teď byli spravedliví a abyste mě chviličku poslouchali. Dovolím si udělat to, co nakousl Radek Šteiner s poslankyní Šojdrovou, kterou by vystavil na jakousi tabuli hanby. Dovolím si tabuli hanby dotáhnout do konce. 
	Dámy a pánové, Poslanecká sněmovna dostala vládní návrh, který říkal 15 % podílu celostátního výnosu daní na kraje, to znamená přibližně 70 mld., 7,1 % pro hl. m. Prahu, což znamenalo přes 5 mld. Přišel pozměňovací návrh, za kterým stála skutečně poslankyně Šojdrová. O tomto pozměňovacím návrhu, který řekl kraje ne 15 % a ne 70 mld., ale 7 % a 40 mld. a Praha ne 8,1 nebo tak nějak, to znamená přes 5 mld., ale 3,1, to znamená málo přes 1 mld. Kč. Toto byl pozměňovací návrh, o kterém sněmovna rozhodla 106 hlasy. Pane zastupiteli Prokeši, teď dobře poslouchejte.
	Klub ODS jako jedna žena a jeden muž proti. Hlasovalo 106 poslanců pro, 73 proti, 10 nehlasovalo. Ze 73 proti byli všichni poslanci a poslankyně ODS, z KDU-ČSL  proti, navzdory tomu, že to navrhovala paní poslankyně Šojdrová, s výjimkou poslance Ludvíka Hovorky. Ten s pozměňovacím návrhem souhlasil. Také by si zasloužil být na tabuli hanby.
	Z poslanců ČSSD, přestože to byl vládní návrh, a pozměňovací návrh šel proti vládnímu návrhu, a ČSSD je ve vládě, z poslanců ČSSD všichni s výjimkou pana poslance Šplíchala, který nehlasoval, a pana poslance Svobody, který je poslancem za Prahu a který by si zasloužil být na tabuli slávy, všichni hlasovali pro pozměňovací návrh, který poškodil město a kraje.

(pokračuje Bém)

	Dalším poslancem, který nehlasoval, byl poslanec Ibl. Nehlasoval poslanec Ibl a Šplíchal, poslanec Svoboda hlasoval proti. Všichni ostatní ze sociální demokracie byli pro. 
	Komunisté: hlasovali všichni pro, ani jeden se nezdržel a ani jeden nebyl proti. 
	Poslanci US-DEU: paní Fischerová pro – poškodila Prahu, zaslouží si být na tabuli hanby, poslanec Kühnl nehlasoval , poslanec Svatopluk Karásek pro – zaslouží si být na tabuli hanby, poslanec Petr Kot – pro, poslanec Ostrý nehlasoval, Svoboda nehlasoval, Vokáč ne, Pelc ne – a teď se divte, poslanec Kořistka za US-DEU proti tomuto návrhu, který schválila sociální demokracie s komunisty. 
	Můžete se na to kdokoli podívat, dokument veřejně zpřístupním. Tento protinávrh rozhodl o tom, že Praha bude ve svém konečném důsledku poškozena.
	Potom s tímto pozměňovacím návrhem se hlasovalo o finální verzi. Tato finální verze není jednoduchá. Kdyby se tento návrh neschválil, tak kraje příští rok nedostanou žádné peníze. Tento finální návrh byl o tom, jestli kraje vůbec dostanou nějaké peníze. Když bylo zřejmé, že nedostanou 70 mld., tak jestli dostanou 40 mld. Jinými slovy: decentralizace dostala velmi krutý políček. V druhém hlasování se hlasovalo o samotné existenci krajů. Tam se hlasovalo následujícím způsobem:
	131 poslanců pro, 43 nehlasovalo, nesouhlas 16.
	Z poslanců ODS nesouhlasili poslanci Benda, Bratský, Doležal, Dub, Kladívko, Kocourek, Novotný, Rozehnal, Talmanová. Všichni jsou z Prahy, zaslouží si, aby byli napsáni na tabuli slávy.
	Poslanci KDU-ČSL hlasovali všichni pro. Dokáži to pochopit, protože poslanci KDU-ČSL, jak to zaznělo v televizním vystoupení pana předsedy Kalouska, byli postaveni do pozice, že buď kraje zničí a nedají jim nic, nebo jim dají aspoň to málo. 
	Poslanci ČSSD hlasovali všichni pro s výjimkou poslance Šplíchala, který se zdržel hlasování. 
	Poslanci KSČM se s výjimkou pana poslance Dolejše – ten by si zasloužil být na tabuli slávy, pana poslance Exnera a pana poslance Braného, kteří řekli ne, všichni ostatní se zdrželi. Musím vám připomenout, že i tento poslanec Exner, Braný a Dolejš předcházející hlasování, které poškodilo hl. m. Prahu, potopili. Klub KSČM ve finále nehlasoval, nebo v těchto třech případech nesouhlasil s návrhem ne proto, že by chtěli Praze pomoci, ale nechtěli dát žádné peníze na kraje, protože decentralizace je pro ně nepřijatelný fenomén. Poslanci KSČM chtěli, aby moc měli ve svých rukou jako to bylo dříve. Říkám to proto, že není možné, abychom si tady hráli na schovávanou. Hlasování, čísla jsou objektivně, prokazatelně přístupná, vyhodnotitelná a zkontrolovatelná. Je to přesně tak, jak jsem to popsal.
	Na závěr mi dovolte tři závěrečné teze, co se vlastně stalo. 
	Za prvé. Zákonem o rozpočtovém určení daní se petrifikovala skutečnost, že se Praha nebude podílet na úrovni příjmů na agendě, kterou vykonávají kraje. Jinými slovy – to co bylo praxí dosud, dnes dostává zákonný obrys. Praxe byla taková, že Praha vykonávala krajské kompetence, ale na rozdíl od jiných krajů na to nedostávala peníze. To byl usus a dnes je to zákon, je to for ever. Pokud se to nezmění, budeme vykonávat krajské kompetence a budeme na to dávat z vlastních peněz. Budeme mít méně peněz na investice, na uklízení, na opravy komunikací, na solení silnic v zimě.
	Za druhé. Přišli jsme o možnost ovlivňovat výrazně platy učitelů. Příští rok budeme postaveni do situace, když se náhodou daňové příjmy města zlepší, budu tady stát a říkat: ze všeho nejdůležitější je systém a řád, každá výjimka systém a řád ničí, přesto ale před vás poníženě přicházím a žádám vás, abyste v tomto případě udělali výjimku. Platy
(pokračuje Bém)

učitelů nefinancujeme, přesto vás žádáme, abyste souhlasili s vyplacením mimořádné odměny pro pražské kantory. Přesně tak, jak jsme to udělali letos – nesystémový krok, výjimka. Mohli jsme do systému odměňování pedagogických pracovníků vstupovat jako kompetentní orgán, který nejen říká, jak se to má dělat, ale kolik se také na to má investovat peněz. Bohužel nemůžeme.
	Třetí závěr. Prohráli jsme další bitvu v Poslanecké sněmovně, která varuje a říká, že v některých oblastech není možné vnímat rozložení politických sil v tomto zastupitelstvu napříč politickým spektrem koalice proti opozici. Není to možné. Prosím vás touto cestou, abyste všichni udělali maximum, co můžete udělat ve svých kompetencích, vztazích, známostech směrem k senátorům. Pokud se podaří pozměňovací návrh Senátem protlačit, tak opět směrem k poslancům Parlamentu, abychom ne 17. 12., ale daleko dříve se dostali k znovuprojednání ve Sněmovně, a tentokrát abychom bitvu neprohráli.
	Obracím se na vás, jestli byste byl tak laskav a stáhl doplňující návrh. V této chvíli je to ještě předčasné, teď  musíme zabojovat, abychom v druhém kroku legislativního procesu se pokusili uspět. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Zaznělo závěrečné slovo. Omlouvám se, pane kol. Pázlere, ale nemohu vám dát hlas, byla ukončena rozprava. Ani s technickou, pokud by se nejednalo o procedurální návrh, způsob projednávání nebo porušení jednacího řádu. Předpokládám, že ani jedno z toho nenastalo, jednací řád nebyl porušen a ani procedura. Bohužel, slovo vám dát nemohu. Slovo má návrhový výbor.

P. K o v á ř í k :
	Návrhový výbor k tisku Z 374 obdržel návrh pana kol. Macha. Jedná se v tuto chvíli o protinávrh, který byl stažen. Máme původní návrh, který je ve znění předloženém radou. Domnívám se, že i termín 26. 11. je splnitelný. Předpokládám, že pan primátor bude konat neprodleně na základě usnesení zastupitelstva. Je možné o něm hlasovat.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? držel se hlasování? 64-0-0. Návrh byl přijat.
	Dalším tiskem je Z 129. Prosím o předkládací zprávu pana nám. Bürgermeistera.
	O řízení jednání prosím pana nám. Blažka.

P. B ü r g e r m e i s t e r :
	Velmi se omlouvám, po předchozí diskusi k závažnému bodu mi následující tři body připadají téměř jako nedůstojnou maličkostí, ale patří i k rutině našeho jednání a předkládám je v souladu se zákonem.
	První tisk Z 129 se týká návrhu na poskytování účelové neinvestiční dotace ze státního rozpočtu ministerstva kultury určenou ještě na odstraňování povodňových škod.
	Jde o to, že jednak z přidělené částky 1200 tis. pro MČ Praha 1 ve prospěch Sovových mlýnů Praha 1 se této dotace vzdala pro nepotřebnost. Další tři dotační tituly se nevyčerpaly. Ministerstvo kultury souhlasí s tím, že se mohou vyčerpat v tomto období. Navrhované usnesení tomuto názoru vychází vstříc a umožní jednak 3 dotační tituly dočerpat a zřeknutým nahradit dotační titul ve prospěch kostela sv. Haštala na Starém Městě.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se do ní nehlásí. Prosím předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 129 – návrh usnesení beze změn.

Nám. B l a ž e k :
	Závěrečné slovo pan nám. Bürgermeister nežádá. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 50-0-0. Usnesení bylo schváleno.
	Prosím pana nám. Bürgermeistera k dalšímu bodu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tiskl Z 288 se týká návrhu úplatného nabytí pozemků za soudně znaleckou cenu. Pozemky potřebujeme, jsou přímým důsledkem technické vybavenosti ve Zličíně. Děkuji za pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí. Prosím předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 288 – prosím o promítnutí usnesení na obrazovku, protože ukládací část je potřeba opravit. Na obrazovce je správně. Hlasuje se podle toho, co je na obrazovce, je tam opravená ukládací část včetně termínu 30. 11. Je to jen dílčí úprava proti textu, který jste měli v tiskové podobě.

Nám. B l a ž e k :
	Kdo souhlasí s upraveným usnesením? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh usnesení byl schválen.
	Prosím pana náměstka k dalšímu bodu.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Další tisk se týká úplatného nabytí pozemků, tentokrát v Modřanech, ve prospěch výstavby protipovodňové ochrany Modřan, za cenu stanovenou soudně znaleckým posudkem. 

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, prosím předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 335 beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se? 47-0-1. Tisk byl schválen.
	Prosím pana náměstka k tisku 340.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk se týká otázky svěření majetku, tentokrát MČ Praha 4. Jedná se o pozemky, z nichž významnější o rozloze přes 3000 m2 je v současné době velmi
(pokračuje Bürgermeister)

zanedbán. Máte to popsáno v důvodové zprávě. Praha 4 o toto svěření má zájem a bezesporu se dokáže s větší energií věnovat dalšímu osudu tohoto pozemku ve prospěch rozvoje dané lokality.
	Druhé svěření se týká rodinných domků, které jsou na pozemcích, které jsou již svěřeny MČ Praha 18. Nájemníci o tyto domky nemají zájem, nebo nabízejí podmínky, za kterých město není ochotno tyto nemovitosti zcizit. Navržené řešení slučuje vlastnictví a předává starost o tyto nájemníky MČ Praha 18, což rada, já i majetková komise považujeme za rozumné řešení.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto bodu. Nikdo se nehlásí, prosím předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 340 beze změn.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat k tisku Z 340. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Tisk byl schválen. 
	Prosím o bod 13.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Další tisk je velmi technického rázu. Jedná se v něm o 13533 Kč, které by měly být rozdílem z převodu daně z nemovitostí za nákup pozemku od společnosti Autoelso, s. r. o., který jsme v Čakovicích koupili v důsledku výstavby technické vybavenosti. Dohodnutá cena pozemku byla nižší než znalecká. To je důvodem tohoto předkladu, který je reakcí na názor prodávajícího. Děkuji za pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se do ní nehlásí. Prosím pana kol. Kováříka.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 302 usnesení ve znění předložené radou s drobnou úpravou termínu na 30. 11., jinak beze změn.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat k tisku Z 302. Kdo je pro návrh? Kdo je proti? Zdržel se? 53-0-0. 
	Prosím o tisk Z 293 – k návrhu zadání změny Z 1015/00 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy, ČSOB – Radlice – pana nám. Bürgermeistera.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se zabývá úvahou, která se týká širšího rozvojového území v Radlicích, v lokalitě, kde jsme již svým rozhodnutím o prodeji pozemku podpořili výstavbu nového sídla ČSOB. Vymezené území se týká stávající plochy určené jako smíšené městského jádra, SVM a DPZ, to je otázka infrastruktury dopravní. 
	V tomto území máme dva problémy. Jeden je v platném územním plánu, přesné fixování prodloužení tramvajové trati a tramvajové smyčky ke stanici metra Radlická. Je třeba ne od této myšlenky upustit, ale v souladu s dalším rozvojem území ve vazbě na
(pokračuje Bürgermeister)

projekt Obchodní banky tuto smyčku na rozdíl od platného územního plánu promyslet nově.
	Totéž se týká  park and ridu, který bude do této lokality umístěn. Ve vazbě na projekty je rozumné si rozvolnit ruce a najít dobré řešení pro tuto lokalitu. 
	Projednávaná změna územního plánu, pokud dnes schválíme zadání, může reagovat již i na rozhodnutou trasu radlické radiály, která v době schvalování územního plánu existovala ve variantách a toto území svým způsobem blokovala.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Přihlášen je kol. Urban.

P. U r b a n :
	Dámy a pánové, měl bych dotaz na předkladatele, ale pan náměstek o tom v rámci předkladu hovořil, přihlásil jsem se na začátku.
	O tomto bodu jsme jednali na výboru pro územní rozvoj. Přišli jsme tam s námětem přemístit park and ride do jiného místa projektu. V současné době, jak je to předloženo i zde na výkrese, park and ride se zbytečně zakusuje do svahu. Naproti tomu komunikace v rámci projektu je výhodnější umístění. O tom ale pan náměstek již hovořil, že se zde jedná o schválení změny a tato změna bude ještě dále zpracovávána, nebude to ad hoc reakce na to, jak se dokumentace vyvíjí. Tuto změnu vidím jako kladnou, je to obrovská investice. Je to největší investice pro jednoho uživatele vybudovaná v jedné fázi. Myslím, že se jedná o 47 tisíc m2 podlažních ploch. Tato investice není jen výhodná pro Prahu, ale je to celkový rozvoj investic v tomto směru v republice. 

P. S e d l á č k o v á :
	Předem říkám, že se při hlasování o tomto návrhu zdržím, stejně jako jsem to udělala před rokem, kdy jsme o tom hovořili poprvé. Tehdy jsem říkala, že sice nejsem architekt, že jsem laik, ale rozsah stavby do lokality, kterou pravidelně projíždím, se mi zdá příliš rozsáhlý. Pan architekt říká totéž.
	Dovolím si ocitovat z vyjádření stanovisko Státního ústavu památkové péče, které říká, že nesouhlasí s tímto záměrem z toho důvodu, že rozsah stavby ruší okolní ráz a není do této lokality vhodný. Dovoluji si připojit se k tomuto stanovisku Státního ústavu památkové péče. 

P. K o v á ř í k :
	Chci, aby to zaznělo v diskusi, abych to nepřednášel za návrhový výbor a aby na to mohl předkladatel reagovat.
	V příloze č. 3 je potřeba na základě důvodové zprávy a na základě přílohy č. 1, čili výsledku projednání, udělat dvě drobné úpravy. 
	V předmětu zadání změny je ještě uvedena odrážka „a úprava komunikace Radlická, Na Farkáně IV“. Jak se dočtete v důvodové zprávě, v příloze č. 1, bylo vyhověno podnětům občanů a bylo zadání změny zmenšeno o původně uvažované dopravní propojení s touto komunikací. Je potřeba z přílohy č. 3 slova „a úprava komunikace Radlická, Na Farkáně IV“ vypustit. 
	V téže příloze ve zdůvodnění veřejně prospěšné stavby u parkoviště vypadla slovíčka P+R. Veřejně prospěšnou stavbou je park and ride, nikoli parkoviště obecné. To je jen textová chybička.

(pokračuje Kovářík)

	To jsou úpravy do přílohy č. 3. Říkám je v diskusi proto, aby bylo možno na ně reagovat, aby je každý zachytil. Vyplývají z ostatního tisku materiálu, jen aby nedošlo při projednávání návrhu změny k nějakým nepřesnostem. 
	Rád bych reagoval na kol. Urbana. Výbor územního rozvoje skutečně velice bedlivě projednával otázku této změnu. V návrhu změnu bude třeba citlivě řešit umístění vlastního park and ridu i v souvislosti s vyjádřením odborníků z městských institucí na to, jak by park and ride měl být zapracován do vazby na metro. Zadání změny toto umožňuje, je možné ho schválit s tím, že to bude dopracováno v okamžiku zpracování a projednání návrhu.

P. H v í ž ď a l a :
	U stanice metra Radlická má vyrůst nový komplex ústředí ČSOB. O tomto projektu jsme opakovaně jednali ať již v zastupitelstvu, nebo v jednotlivých výborech. Místní občané výrazně protestují proti navrhované nové komunikaci mezi ulicemi Na Farkáně IV a Radlická, protože podle jejich soudu naruší ekologický ráz oblasti. Navrhují využití stávající komunikace U Slévárny.
	V materiálu se sice hovoří o tom, že připomínkám občanů bude vyhověno, ale zákres, který zde je, by měl být upraven, protože v zákresu, který je k dispozici v tomto materiálu, je nová silnice, která není zakreslená. Také odbor rozvoje dopravy města navrhuje využití stávající ulice U Slévárny.
	Navíc velice podstatné je stanovisko, které říkala kol. Sedláčková, tedy Státního ústavu památkové péče, který s celkovým návrhem nesouhlasí, protože podle něj nová budova ruší okolní ráz a není do lokality vhodná. Jinými slovy – budova je výrazně předimenzovaná. Velmi dlouhou dobu jsme o tom věděli, ale přesto se všichni tváří jakoby nic. Předimenzovanost stavby v tomto území je markantní a do budoucna si myslím, že je špatné u takovýchto projektů investorovi tak dalece ustupovat.
	V materiálu by měla být dimenze stavby jednoznačněji rozpracována, měly by být výšky až k jednotlivým římsám, kolik zde bude poschodí. Materiál by měl být koncepčně propracovanější, protože se zde pouze píše o komerčních plochách, restauracích, počtu ploch, o 520 parkovacích místech v podzemí. 
	Citlivé řešení park and ridu je nezbytné a nutné. Myslím si, že celkově je velmi špatné, pokud investor prosazuje tímto poměrně tvrdým způsobem své zájmy a my mu ustupujeme až sem. Obávám se, že je to určitý průlom, protože investor si svým způsobem připravuje změny v územním plánu a obávám se, že i ostatní investoři se budou podobně chovat. Tímto způsobem bych do budoucna nepostupoval. Myslím si, že by investor v dimenzích stavby se měl pohybovat v tom, co území snese. Myslím si, že u podobných projektů bychom především měli postupovat podle toho, aby to pro toto území a pro žití v dané oblasti to bylo efektivní, abychom neopakovali předimenzované stavby z let 1992 – 1996 v Praze.
	Myslím si, že tlak investora je velký a že ústupky ze strany města jsou až příliš velké a dle mého soudu naprosto zbytečné.

P. K a ň á k :
	Mám dvě poznámky. První je, že bych byl rád, aby takovýto tisk, který předkládáte zastupitelstvu, byl schválen, protože má svou hodnotu a je dobrý. Druhá věc je, jak je argumentován. Řekl bych, že to není úplně dobře.
	Druhý okruh otázek směřuje k panu radnímu Šteinerovi, který v tuto chvíli diskutuje s nově jmenovaným ministrem pro místní rozvoj a nevěnuje pozornost zasedání
(pokračuje Kaňák)

zastupitelstva. Možná, že ano, věnuje se. Vážím si pana ministra Paroubka i pana radního Šteinera, ale teď chceme nějaké peníze na nějaký účel. Dohodněme se, že do budoucna tyto návrhy dříve prodiskutujeme, že budou ve všech orgánech prodiskutovány a že je ve finále schválíme. 
	V zásadě nechci být proti, protože to by ublížilo občanům Prahy, ale takto zásadní dokumenty dávat bez projednání není hezké.

Nám. B l a ž e k :
	Do diskuse se nikdo nehlásí. Prosím pana nám. Bürgermeistera o závěrečné slovo.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji panu Urbanovi, který spíše doplnil mou zprávu předkladatele.
	Kol. Sedláčková i kol. Hvížďala měli připomínky k objemu stavby. Mohu i nemusím s nimi souhlasit, ale právě proto předkládáme návrh – pane předsedající, prosím, abyste mi pomohl o větší pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o větší klid, zvláště v kuloárech. Je tady velmi hlučno. Myslím si, že tento předklad si zaslouží velkou pozornost.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Právě proto přicházím s návrhem projednání schválení zadání změny, abychom v rámci diskuse nad úpravou územního plánu mohli zavést řád a pořádek do této tak citlivé lokality. Pokud projednávání změny podřídíme tlaku investora, bezesporu se dopustíme závažné chyby. To je ale otázka diskuse odborů jako dosud, je to otázka diskuse ve výborech i na půdorysu MČ Praha 5. Myslím si, že svůj režim projednávání změn územního plánu umíme objektivně řídit a nemusíme podléhat tlaku investora. To je námitka kol. Hvížďaly. 
	Změna je objektivně nutná právě proto, že se ukazuje s uvažovanou výstavbou možnost lépe řešit a zafinacovat konec prodloužení tramvaje a tramvajovou smyčku, že se ukazuje sice rozporný ale jednoznačný požadavek, aby park and ride v této lokalitě konečně vzniklo za peníze investorů a takovým způsobem, aby to vyhovovalo. Kdybychom projednávali dnes chválení změny, byly by připomínky oprávněné, ale schvalujeme zadání změny. Včetně připomínky odboru památkové péče jsou klíčem k dalším událostem. 
	Proto děkuji za podporu, která zazněla k důležitosti zadání této změny, abychom problematické body v tomto prostoru mohli odstranit a investorovi mohli jasně a přesně sdělit, co si přeje město.

Prim. B é m :
	Děkuji předkladateli materiálu a obracím se na návrhový výbor.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 293  - návrh usnesení ve znění předloženém radou. Chápal jsem řeč pana předkladatele tak, že úpravy, které jsem přednesl do přílohy č. 3, akceptuje.
	(P. Bürgermeister: Ano.)
	Čili s úpravami v příloze č. 3, jinak beze změn.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s takto doplněným návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 44-0-12. Návrh byl přijat.
	Z 297. Slovo má nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládáný tisk se týká návrhu na schválení změny 0950, která se týká dálničního silničního okruhu, který ve variantě JVD v územním plánu v současné době je jako směrný s výhledem po r. 2010. Jedná se o úsek od D1 k Běchovicům, který je částečně na území Středočeského a částečně na území hl. m. Prahy.
	Projednaná změna v předkládaném tisku se nevychyluje ze stopy tak, jak byla určena výhledově v územním plánu, pouze přeřazuje tuto stavbu před jeho možnou realizaci před r. 2010. Jinak řečeno – z této části dálničního okruhu okolo hl. m. Prahy dělá územní plán závazný a umožňuje investorovi používat nástroje a instituty veřejně prospěšné stavby. Děkuji za pozornost.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo dávám předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 297, bod 14/2, návrh usnesení beze změn.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Z 299.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se týká řešení jednoho z nejklíčovějších problémů hl. m. Prahy. Při jeho zadání se již tato diskuse vedla. Praha je nyní v situaci, kdy na základě přístupových dohod Česká republika podepsala nejpřísnější limity pro čištění odpadních vod pro celé území České republiky, to znamená i pro hl. m. Prahu. Z toho plyne nutnost do r. 2010 výstavby nové čistírny odpadních vod, a to za situace, kdy máme k dispozici, pokud bychom tuto změnu neschválili, územní plán, který po r. 2010 nemá žádné území určené pro výstavbu takovéhoto technologického zařízení.
	Navrhovaná změna, která je předkládaná ke schválení, umožňuje ponechání čistírny odpadních vod, resp. pozemků, na kterých se nachází stávající čistírna odpadních vod, ve funkci určené na tento typ činnosti po r. 2010. Otevírá tak možnost pro přípravu rekonstrukce a výstavby nové čistírny odpadních vod. 
	V rámci připomínkového řízení – omlouvám se za pozdější roznesení upraveného usnesení - 12. 11. ministerstvo pro místní rozvoj zaujalo negativní stanovisko k tomu, aby výtlak do Drast, kam je výhledově uvažováno s umístěním nové kalové koncovky, která se v závěru celé rekonstrukce po r. 2010 budovat bude, a zároveň vypuštění rezervy řešení odstraňování surového kalu výtlačným potrubím do areálu holešovické teplárny. Touto změnou navrhovaného usnesení se také vychází vstříc negativním stanoviskům městské části Praha 7 a Praha 1, které s touto rezervou nesouhlasily, protože zásadně nesouhlasí, aby spalování surového kalu bylo řešeno na půdorysu Holešovic.
	Zároveň tato navržená změna územního plánu vychází ze zadání, které jednoznačně říká, že nová čistírna odpadních vod na Císařském ostrově může zůstat za

(pokračuje Bürgermeister)

 podmínky budoucího vymístění kalové koncovky, pokud se bude budovat v závěrečné fázi výstavby někdy po r. 2010. Děkuji za pozornost.

Prim. B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan poslanec Dub.

P. D u b :
	Kolegyně a kolegové, chtěl bych říci, že nejsem šťastný, že se čistička nachází na Císařském ostrově blízko centra města, v území, které je vysloveně rekreační, ale chápu, že není v našich silách, abychom ji přemístili mimo území hl. m. Prahy.
	Chápu také, že se musí modernizovat, resp. postavit nová čistička během několika let.
	Co se týká kalového hospodářství, to je věc, která s tím bezprostředně souvisí. Spalování kalů blízko centra města není optimální, všichni to chápeme. Přiznám se, že při  projednávání a studování materiálu jsem měl určité podezření, že rezervní řešení, které tam bylo původně navrženo, se stane řešením definitivním, a to zejména z hlediska jeho relativní finanční výhodnosti.
	Chtěl bych poděkovat panu nám. Bürgermeisterovi, že mě uklidnil, že variantu vypustil. Takto mi připadá, že je to schůdné a že se to nakonec bude realizovat v té optimističtější části, že kaly budou spalovány ve finále za patřičný počet let mimo hranice hl. m. Prahy. Ještě jednou děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji panu zastupiteli a poslanci Dubovi. Do diskuse je přihlášen pan Pázler, připraví se paní Sedláčková.

P. P á z l e r :
	Chtěl bych říci, že pokud se týká mne, od počátku jsem otázku přestavby ústřední čistírny odpadních vod v lokalitě Císařský ostrov podporoval ve výboru i na zastupitelstvu, protože v časové tísni, do které jsme se dostali, je to jedině možné řešení. I tuto změnu jsem připraven podpořit.
	Mám otázku k tomu, že ve stanovisku ministerstva se hovoří nejen o výtlaku surového kalu do Holešovic, ale hovoří se tam negativně o výtlaku surového kalu na Drasty, přičemž změna územního plánu předpokládala obě. Teď to měníme tak, že vypouštíme výtlak do Holešovic. Chci se zeptat, jak to bude s výtlakem na Drasty? Budeme respektovat stanovisko ministerstva, či také tento územní plán v tomto směru opravíme? To je jedna poznámka.
	Druhá poznámka je obecnějšího rázu a týká se toho, že také v těchto diskusích, které jsme vedli na výboru infrastruktury, jsem osobně pochyboval o celkové nákladovosti  přestavby čistírny na Trojském(?) ostrově, která by dosahovala 18 – 20 mld.. Zdálo se mi, že náklady jsou přemrštěné. Je mi trochu líto, že až na poslední chvíli povolaná firma Black and Beach nám dokazuje, že opravdu náklady přemrštěné jsou a že by se mohlo 7 – 10 mld. Kč ušetřit. Jak vyplývá z dopisu pana primátora, který jsme obdrželi, situace je taková, že do včerejška jsme měli předložit návrhy pro fond soudržnosti a že jsme v časové tísni. Zajímalo by mě, kdo nese odpovědnost za to, že jsme tak dlouho s touto záležitostí váhali.
	Druhá otázka se týká toho, že trochu podvádíme Předkládáme do žádosti jen polovičaté řešení, předpokládáme jen řešení vodní linky a problém, který byl nejvíce
(pokračuje Pázler)

sporný a o kterém jsme stále diskutovali, což je otázka řešení kalového hospodářství, v tomto podání pro dotaci z fondu soudržnosti není řešena. Prosím v tomto směru o odpověď, jak to bude, zda jen řešení jedné části přestavby, to je vodní linky, bude uznáno a jak to bude dále s likvidací kalů. Právě likvidace kalů je i pro občany dotčených oblastí Prahy 6 a Prahy 7 jedna z nejkritizovanějších oblastí, protože tam vznikají negativní dopady na životní prostředí. 
	Chci se zeptat, zda opravdu bude stačit pro posouzení naší žádosti o příspěvek z fondu soudržnosti tento návrh, který budeme předkládat, to znamená řešení přestavby čistírny odpadních vod na Císařském ostrově z hlediska vodní linky.

P. S e d l á č k o v á :
	Jsem ráda, že z původních návrhů, které byly předkládány do výboru pro infrastruktury, kdy jsme se pohybovali v některých alternativních řešeních dokonce na 25 mld. a na jednoznačném řešení pomocí spalovny, jsme se k dnešnímu dni dostali diametrálně jinam. Chtěla bych využít této možnosti v rozpravě k tomu, abych se nechala ujistit od pana nám. Bürgermeistera, že to, co bylo v dopisu od pana primátora a co je předloženo k fondu soudružnosti, je ten záměr, který bude tímto způsobem realizován.
	Znamená to, jestli začneme změnou a úpravami vodní linky, jestli řešení kalového hospodářství bude opravdu posunuto až k horizontu r. 2010, kdy uvidíme, jak se vyvine další vývoj co se týká technologického řešení a budeme se moci lépe a fundovaněji rozhodnout, a jestli tak, jak předložen dnes návrh, znamená, že byla z tohoto návrhu vyňata územní pro řešení výtlaků kalů směrem na Holešovice. O tom bych chtěla být dnes na tomto fóru ujištěna.

P. G r e g a r :
	Chtěl bych říci několik slov k předkládanému materiálu. Diskutujeme ke změně územního plánu. Změna územního plánu kromě jiného je nezbytná k věci, která zde nebyla úplně zmíněna, a to je vydání vodoprávního rozhodnutí pro vypouštění odpadních vod po r.  2005. Vzhledem k tomu, že stávající vodoprávní rozhodnutí končí v té době a protože územní plán předpokládal vymístění čistírny z území hl. m. Prahy, po r. 2005 bychom byli ve velmi nepříjemné situaci bez ohledu na parametry vypouštění, neměli bychom umístěnou čistírnu a nebylo by možné vydat vodoprávní rozhodnutí.
	Z tohoto důvodu tento krok je naprosto nezbytný a myslím, že takto byl vnímán v průběhu celého projednávání změny územního plánu. 
	To, o čem se diskutuje, je spíše otázka realizace vlastní přestavby ústřední čistírny odpadních vod, která má splnit návrhové parametry po r. 2010. 
	Snížení nákladů, jak jsme k němu dospěli po řadě poměrně rozsáhlých diskusí, a myslím si, že to byl i akt určité politické odvahy reprezentovaný panem primátorem osobně, neznamená bezplatné snížení nákladů, je to něco za něco. Znamená návaznou změnu územního plánu pro území tzv. zahrádek, protože jen za této podmínky budou náklady na čistírnu takové, jaké jsou navrženy v záměru projektu, který byl včas a řádně podán na implementační agenturu, myšleno ministerstvo životního prostředí, resp. Státní fond životního prostředí. Abychom si uvědomili, že to A má i své B. 
	Mějme na paměti, že to bude mít své další důsledky. Jsem rád, že všichni vítáte snížení nákladů, protože jsem přesvědčen, že o to bude jednodušší situace při projednávání změny územního plánu, kterou věřím, že všichni také přivítáme.
	Odpověď na dotaz: záměr projektu byl včas podán na Státní fond životního prostředí, bude projednáván 17. 12. t. r., jeho obsah byl předem konzultován
(pokračuje Gregar)

s ministerstvem životního prostředí. Mám pocit, že ne definitivní schválení, ale určitě přijetí projektu a jeho dopracování lze předpokládat s poměrně značnou dávkou pravděpodobnosti.

P. W i t z a n y :
	Pane primátore, pane náměstku, dovolte mi jednoduchou otázku. Věřím, že pan primátor jistě zná jasnou odpověď. Jako občan Prahy 6 a jako zastupitel zvolený na tomto území nejsem nadšen s umístěním čističky na území Císařského ostrova. Na druhou stranu vnímám a vítám snahu o razantní snížení nákladů v předloženém návrhu řešení intenzifikace čistírny odpadních vod.
	Dobře víme, že jádrem sporu je otázka spalování. Podle urbanistické koncepce řešení funkčního systému podle textu samotné změny územního plánu se říká:
	Kalové hospodářství předpokládá řešení formou energetického využití surového kalu v samostatném objektu PVK umístěného mimo Císařský ostrov. Součástí změny je trasa výtlaku surového kalu do lokality budoucího areálu PVK v Drastech. Rezervní řešení v Holešovicích bylo vypuštěno. 
	Ptám se: mohu se spolehnout na to, že spalování je v lokalitě Císařského ostrova vyloučeno, že se do budoucna počítá pouze s alternativou výtlaku surového kalu do lokality Drasty a otázka spalování na Císařském ostrově již znovu nebude řešena, nebo schválením této změny územního plánu odsouváme možnost spalování na území Císařského ostrova do budoucna s tím, že již nebude možné rozhodovat mezi vymístěním čističky odpadních vod mimo území hl. m. Prahy, a můžeme být postaveni před hotovou věc, že spalovna bude muset být na Císařském ostrově? Táži se: mohu věřit tomu, že spalovna bude mimo území Císařského ostrova, jestliže zvednu ruku pro tento návrh?

P. H o š e k :
	Sdílím otázky, které dr. Witzany řekl, nejen proto, že nejsem jen členem zastupitelstva Prahy 6, ale jsem volen přímo za tuto lokalitu, protože tam bydlím. Proto je intenzivnější zájem z mé strany o řešení na Císařském ostrově. 
	Musím říci, že přes určité změny zejména v oblasti ceny mě to neuklidňuje tak úplně, protože se domnívám, že je to řešení prvního problému, a to vodní linky. Souhlasím, že ta je potřeba řešit. Tento daný předklad fixuje čističku na tomto místě. Vždy jsem byl zastáncem vymístění čističky. Sice vnímám, že máme určitý časový faktor a určité zanedbání minulých politických generací, které neřešily tento problém, ale v tuto chvíli mě to jako občana nezajímá. Upozorňovali jsme na to již v minulých zastupitelstvech a z mého pohledu se to má řešit jiným způsobem. Fixace čističky v tomto místě je pro mne nepřijatelná. 
	Druhým problém je, že odkládáme řešení likvidace kalů jinou cestou. Znamená to také, že budeme likvidovat kaly v té podobě, jak je likvidujeme dnes, což nemusí být negativní. Zajímal by mě názor toho, kdo to provozuje, Pražské vodovody a kanalizace. Tady je souhlasné stanovisko. Přečtu, na co upozorňuje:
	Nejvhodnějším řešením za daných vstupních a limitních podmínek je umístění energetického využití kalu, to znamená spalování, na Císařském ostrově. Druhá alternativa v areálu v Drastech je investičně nákladnější – znamená to, že ji pokládá za nedobrou, a třetí varianta umístění JVK v Holešovicích je naprosto nevhodná.
	To tento návrh respektuje, variantu v Holešovicích ruší. 
	Tady je ještě komentář útvaru rozvoje, který v komentáři píše, že změna je na základě schváleného zadání řešena invariantně. 
(pokračuje Hošek)

	Nechápu, co to znamená, že změna je řešena invariantně. Prosím vysvětlit tento pojem, protože si pod tím mohu představit, že je to řešení jednou variantou, nebo že varianty nejsou řešeny vůbec. Přijde mi to jako oklikou řečeno nic.

Prim. B é m : 
	Předávám řízení jednání panu nám. Hulínskému.

Nám. H u l í n s k ý :
	Slovo má pan primátor.

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, poprosím vás o pozornost. Žijeme ve městě, které produkuje obrovské množství odpadu. Tento odpad je nezbytné likvidovat. Město má možnost rozhodnout se, kde na území hl. m. Prahy tento odpad má možnost likvidovat, nebo má možnost obrátit se na své partnery, kolegy ve Středočeském kraji a vymístit např. kalové hospodářství nové čistírny odpadních vod např. do Středočeského kraje. Myslíte se, že na to ve středních Čechách čekají s otevřenou náručí – obec Klecany, Drasty?
	Na začátku svého vystoupení bych rád požádal pana kol. Hoška, který bydlí v Bubenči, pana starostu Chalupu, který bude určitě vystupovat, leč reprezentuje partikulární zájem jedné městské části, pana poslance Duba, který reprezentuje partikulární zájmy jiné městské části, aby laskavě zklidnili svou emoční hladinu a začali přemýšlet racionálně. Racionální přemýšlení znamená, že zdravým rozumem posuzuji racionální argumenty. 
	Za prvé. Jaká je nejvhodnější technologie?
	Za druhé. Kolik nejvhodnější technologie stojí? 
	Za třetí. Kam nejvhodnější technologii za určitý objem finančních prostředků mám umístit?
	Za čtvrté. Kolik mě umístění konkrétní vybrané technologie na konkrétním místě bude stát peněz?
	Vracím se na začátek. Vláda ČR se zachovala jako Mirek Dušín, nebo chtěla být papežtější než papež, a tak se rozhodla podepsat přístupovou dohodu s EU. V rámci této přístupové dohody se zavázala, že bude čistit odpadní vody od dusíku a fosforu na úroveň, kterou dnešní čističky až na výjimky v celé České republice neumí. 
	Z toho vyplývá logická konsekvence. Musíme postavit novou čistírnu odpadních vod. Kdybychom ji nepostavili, jsme si vědomi toho, že přijdou sankce, s kterými se nebudeme umět vyrovnat. 
	Tak se historicky začala připravovat projektová dokumentace, studie 25 variant, kde a jak nejlépe. Vymyslely se úžasné alternativy, protože moderní technologie umožní udělat do skály v Čimicích obrovskou díru a do té díry lokalizovat ústřední čistírnu odpadních vod. Nikdo ji neuvidí. Nádherné, originální řešení, nikde na světě to není, byli bychom první. Mál to ale jeden malý háček, že to stojí moc peněz – 35 mld. Kč. Kde je má hl. m. Praha vzít? My je nemáme. Jestliže je nemáme, tak je do tohoto skvělého projektu a jedinečné unikátní technologie nemůžeme investovat. Tak se hledá další řešení.
	Ústřední čistírna odpadních vod na území Středočeského kraje. Je to bezvadné, není to u nás na dvorku, ani kousek za zahradou rodinného domu kol. Hoška, ani kousek za činžovními domy pana Gregora – a najednou je to výborné. Má to ale ten háček, že Středočechům se to nelíbí a nebude do budoucnosti líbit.

(pokračuje Bém) 

	Tak z varianty, která pro nás Pražáky vypadala jako únosná, se začíná ukazovat navzdory tomu, že máme v jednání mezi Středočeským krajem a krajem Praha téma lokalizace pozemku v Klecanech jako záložní variantu v našich debatách obsaženu, že Středočeský kraj nemá ještě územní plán, natož aby byl ochoten se zabývat tím, jestli Praha může umístit svou čistírnu odpadních vod na území Středočeského kraje.
	Nezbývá nám než se vrátit ke střídmějšímu, ale racionálnímu uvažování, tedy zpátky k nám do Prahy. Čistírnu odpadních vod několik let na Císařském ostrově máme, dokonce vám mohu garantovat, že původní čistírna v Papírenské, dnešní Ekotechnické muzeum, je jedinečnou nejen kulturní památkou, ale i technologicky historickou památkou. Kdo jste tam nebyl, jděte se tam podívat, abyste viděli, jak se čistily odpadní vody v 19. století. Jinými slovy – v této lokalitě čistírna je. Pokud se nestane zázrak a nepřijde bohatý strýček z Ameriky dát 30 mld, tak tam bude, nedá se nic jiného dělat. 
	Pro to, aby tam byla, musíme schválit změnu územního plánu. Změna územního plánu není faktickou změnou, ale jen potvrzením toho, že to, co tam dnes je, bude tam i nadále. Ale nestačí to. Rozdělíme-li novou čistírnu odpadních vod, kterou musíme budovat pro hujerství české vlády na dvě části, na vodní linku a kalovou koncovku, kalové hospodářství, musíme si položit otázku, kde bychom mohli umístit novou vodní linku. Logická odpověď vás napadne: tam, kde je dnes. Pokud ji umístíme jen tam, kde je dnes, náklady se vyšplhají na částku, které byla kritizována – 18 mld. bez DPH, s velkou pravděpodobností 25 mld. s DPH a možná ještě nějaká koruna k tomu. Bůh ví, jaká bude inflace a cena stavebních prací za 2 – 4 roky. To je varianta drahá. Město nemá 18 mld. bez DPH na stavbu takové čistírny odpadních vod. 
	Vracíme se k jedinému možnému řešení dnes. Znamená to v místě, kde je teď, ale vstoupit do nadregionálního biokoridoru, do tzv. zahrádek, a vybudovat vodní linku v té dané lokalitě s tzv. rozšířením čistírny odpadních vod. V praxi to znamená, že vstoupíme do části biokoridoru a že ušetříme 10 mld. Někomu se to může zdát banální, mně jako primátorovi tohoto města, který na příští rok sestavuje rozpočet, který je o 12 mld. nižší než byl rozpočet letošní, to banální nepřipadá, a to jak na úrovni kapitálových výdajů, tak běžných výdajů.
	Vodní linku chceme stavět tam, kde je dnes, s rozšířením do tzv. zahrádek. Znamená to novou změnu územního plánu. Nedá se nic jiného dělat, pracujeme s možným, nikoli s nemožným. l
	Druhá otázka je, co s kalovým hospodářstvím. Praha 7 nechce, aby se postavila moderní spalovna tekutého kalu – to je to zaklínadlo energetické využití kalu – v Holešovicích, navzdory tomu, že územní plán počítá s využitím tohoto území pro energetiku.
	Druhá varianta je postavit spalovnu tekutého kalu na Císařském ostrově. To zase přijde pan dr. Hošek, pan dr. Witzany a starosta MČ Praha 6 a řeknou, že v žádném případě, že tady nikdo nebude stavět nějaké komíny. 
	Dostáváme se do situace, že jediné relevantní řešení se ukazuje, že to budou Drasty. Pan kol. Witzany se ptá: pane primátore, vy budete znát odpověď, dejte mi garanci na to, že postavíme spalovnu tekutého paliva v Drastech, a já pro materiál zvednu ruku. Ne, pana kolego, když pro materiál nezvednete ruku, tak nevím, z čeho se budou čistit odpadní vody a možná, že začneme znovu vypouštět odpad do Vltavy, kde k našemu překvapení dnes žijí pstruzi a lososi. 
	Jediná možná odpověď na to dnes je: pane kolego, já nevím. S ohledem na výše řečené nevím, jestli se nám to podaří. Budeme vše dělat pro to, abychom dostali kalovou

(pokračuje Bém)

 koncovku do Drast. Jestli se nám to ve finále podaří, to nevím, i když je to varianta nákladnější, než kdybychom ji stavěli na Císařském ostrově. 
	I já vnímám sílu biokoridoru jako takovou, že jsem přesvědčen, že se tady vyplatí o dvě nebo tři miliardy korun navíc investovat. 
	Kalová koncovka – toť otazník. 
	Projekt nové čistírny odpadních vod rozdělen na dvě části: vodní linka, o té se bavíme teď a na ni budeme žádat peníze z kohezních fondů, kalová koncovka – něco, na co naštěstí máme ještě čas, možná 14 – 15 měsíců, abychom mohli diskutovat  optimální řešení z hlediska zdravého rozumu, technologie a nákladů včetně lokalizace. 
	Dnes musíme tuto změnu schválit, protože jinak se dostáváme do konfliktu s vodoprávním rozhodnutím. Musíme mít tu odvahu, abychom co nejdříve začali připravovat rozšíření vodní linky a výstavby nové ústřední čistírny do tzv. zahrádek – to za druhé. Za třetí musíme připravit finanční rámec pro výstavbu nové ústřední čistírny odpadních vod zhruba za 10 mld, což je ufinancovatelný model, a to máme připraveno.
	Za čtvrté. Abychom to mohli udělat, rozdělujeme technologii do dvou částí – první, která nepočká, a druhá, která počká.
	Za páté žádáme o finanční prostředky z cizích zdrojů, to znamená kohezní fond, Státní fond životního prostředí a navíc k vlastním zdrojům rozpočtu hledáme ještě cestu, jak zapojit další možné zdroje, např. i výnos z vodného a stočného. Jestli se k tomu odhodláme a kdy, to bude předmětem debat na všech komisích a výborech zastupitelstva, infrastrukturou počínaje přes výbor finanční. Taková je dnes realita.
	Projekt, který je dnes k dispozici, je zpracován na velmi kvalitní úrovni. Děkuji všem, kteří se na něm podíleli, děkuji kol. Sedláčkové za její iniciativní návrhy, protože i ty byly strašně důležité, aby se to vůbec rozhýbalo. Myslím si, že jsme na dobré cestě a že máme reálnou šanci finanční prostředky získat. O to teď jde. Myslím si, že když budeme aspoň trochu soudní, střízliví a racionální v našem uvažování, tak máme dokonce šanci dohodnout se společně na tom, kde by měla být lokalizována kalová koncovka. 

P. N o v o t n ý :
	K tomu, že vláda jednala jako Mirek Dušín. Chtěl bych upozornit na to, že hlavním vyjednávačem pro oblast životního prostředí byl současný stínový ministr ODS Bedřich Moldán.
	Investice by byla nutná, i kdyby Praha nebyla citlivým územím, muselo by se investovat nad rámec nejen pokud jde o dusík a fosfor. Navíc je to nejen zlepšení kvality vody, ale i velká investice do regionu a rozhodně další ekonomický rozvoj. 
	Komentář k vlastnímu předložení žádosti. mohu potvrdit, že ministerstvo životního prostředí obdrželo přepracovanou žádost, 17. 12. bude projednávána a s velkou pravděpodobností bude puštěna do dalšího kola, čili do přípravy finální žádosti do Bruselu. Aktuální stav: Česká republika v tomto roce vyčerpala téměř 6 mld. z 12 mld., které Brusel nabízí na tříleté období, a o zbylých 6 mld. máme žádosti v celkové výši 6 mld. včetně pražské. Poptávka je obrovská i vzhledem k tomu, že tento problém je po celé republice enormní. Nicméně Praha má velmi reálnou šanci, když žádost bude ve finální podobě do poloviny příštího roku odeslána do Bruselu, peníze v příštím roce obdržet. Nicméně požadavek, který je v současné žádosti přibližně 3,5 mld., je ještě na diskusi, vzhledem k tomu, že bude zbývat s největší pravděpodobností k rozdělení více než 6 mld. na celé dva roky. Bude nutno ještě hledat rezervy. 
	Ministerstvo životního prostředí i u dalších žádostí rezervy vidí převážně na straně provozovatelů. Míra zisku provozovatelů je v České republice daleko vyšší než je tomu 
(pokračuje Novotný)

v EU. Jsou zde jistě předpoklady pro daleko větší participaci provozovatelů na financování  žádostí včetně pražské čistírny. Jako ministerstvo životního prostředí maximálně Praze pomůžeme ve vyjednávání s provozovatelem, aby více participoval.
	Celá strategie po celé České republice je, aby v co nejmenší míře se tyto velké investice promítly do nárůstu vodného a stočného, a tedy šly na úkor dalšího zvýšení poplatků řadových občanů. Totéž se týká i Prahy. Myslím si, že i Praha to bude schopna v konečné fázi ufinancovat s minimálním navyšováním vodného a stočného jako důsledek této operace. To pro stručné vyjádření z pohledu kohezního fondu.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Do diskuse je přihlášen kol. Kovářík.

P. K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, od kol. Pázlera zazněla otázka, kdo za to může, že jsme pod časovým tlakem.  Možná jsem nejkompentnější k tomu, abych řekl něco z historie.
	Územní plán, který byl schválen v r. 1999 a který tímto usnesením měníme – jednáme o změně územního plánu – byl zpracován, projednán a schválen na základě projednání konceptu a schválení souborného stanoviska ke konceptu, které bylo schváleno v r. 1995. Toto souborné stanovisko stanovilo pro návrh zadání, aby čistička odpadních vod byla vymístěna z území hl. m. Prahy. V tu dobu Klecany nebyly v soukromých rukou a další možné varianty, které byly tehdy projednávány, měly kladné stanovisko příslušných okresních orgánů ve Středočeském kraji. Hovořím o okresních orgánech, protože Středočeský kraj v tu dobu neexistoval. Bohužel souborné stanovisko neznamenalo závazek pro provozovatele čistírny odpadních vod, ani pro zpracovatele dokumentů pro její potenciální budoucnost. Připomínám, že tehdy byla řešena tzv. intenzifikace, s kterou se počítalo, že vydrží podstatně déle. Jak správně říkal kol. Novotný, tehdy ještě nebyl znám výsledek negociací, které vedl nejen kol. Moldán za tehdejší ministerstva v jiném složení než dnes. Vycházelo se z předpokladu, že s intenzifikací vydržíme poněkud déle než se dnes ukazuje.
	Schválení územního plánu v r. 1999 přineslo již závazné vymístění čistírny odpadních vod v budoucnu z hl. m. Prahy. V tu dobu již varianta, která se mimo území ukazovala být nejreálnější, byla v soukromých rukách. Klecany se v tu dobu již ocitly v soukromých rukách a tím nastal další problém kromě těch problémů, které jsou. Podotýkám, že ještě v tu dobu stanovisko Středočechů, nikoli kraje, ale příslušných okresů Praha-západ a Praha-východ k projednávanému a schvalovanému územnímu plánu hl. m. Prahy bylo souhlasné. Jinak by to takto schváleno být nemohlo. To ke kol. Pázlerovi, jak to bylo s časem. 
	Bohužel nutno říci, že nikdy ze strany těch, kteří provozují, případně připravují provoz čistírny, nedošlo k naplnění schváleného územního plánu, to je k dotažení varianty mimo území hl. m. Prahy tak, aby byla předložena pražskému, případně středočeskému zastupitelstvu v plné říši. Přispělo k tomu také to, že Středočeši měli rozpracován územní plán velkého územního celku tzv. pražského regionu a nedošli nikdy ke schválení, na rozdíl od Prahy, které se podařilo plán schválit v r. 1999. Středočeši, kteří byli v r. 1997 stejně daleko jako Praha, dodnes neschválili nic. Bylo to dáno částečně přesunem kompetencí, částečně těžkostmi, které s tím souvisejí.
	Domnívám se, že to, co máme před sebou, je svým způsobem rezignace na velkolepý záměr, jak si vyčistit Trojskou kotlinu, ale je to rezignace rozumná a z pohledu r. 2004 nepochybně nezbytná. Takto je potřeba ke změně přistupovat. Nepochybně řada 
(pokračuje Kovářík)

z nás ví, že to, co bylo koncepčně schváleno, by pro dané území bylo lepší, ale bohužel z pohledu r. 2004 a roků následujících je to nereálné. Proto se domnívám, že lze podpořit tuto změnu tak, jak je předkládána
	K technickým věcem, ke slovu invariantně. Invariantně musí být změna územního plánu nebo její návrh předkládán z toho titulu, protože tak zní stavební zákon. Pan kol. Hošek správně upozornil na to, že to co měl před sebou až do dnešní změny usnesení, které dnes dostal na stůl a to, co měl v materiálu, invariantní nebylo. Ptal se, co je pravda.
	Návrh usnesení invariantní je. Nic jiného odhlasovat nemůžeme, protože bychom porušili zákon. Co to znamená? Máme před sebou usnesení, které jsme dostali dnes na stůl. Bohužel musím říci, že se usnesení ještě promítá do příloh, v nichž to úplně očištěno nebylo. 
	Jaké další úpravy to znamená do usnesení? Znamená to úpravy do přílohy č. 3, to je do textové části. V části B – návrh řešení změny – je nezbytné vypustit věty od slova „součástí změny i trasa výtlaku“ až po slova „docházet ke spalování kalu“. To musí být v souladu s tím, co máte v usnesení, že nelze v tuto chvíli, jak to bylo projednáno na základě stanoviska ministerstva místního rozvoje, což je nadřízený orgán, vyhlásit veřejně prospěšné stavby 52 a 53, proto to nemůže být ani v textové části. 
	Zároveň se musí změnit část přílohy č. 3, kde se jedná o vymezení ploch veřejně prospěšných staveb a musí tam být vypuštěny řádky č. 52 a 53, a naopak nemůžeme zatím rušit řádek č. 38, což je kanalizační přivaděč, protože to vyplývá z vyjádření ministerstva. 
	Toto budeme moci učinit v rámci komplexního řešení, jak o tom hovořil pan primátor, v dalším kroku, až k němu dospějeme. 
	Je tam ještě jedna část, kterou je potřeba v usnesení změnit, a to v části D – vymezení závazné části regulativů, kde znění musí odpovídat tomu znění, s kterým souhlasí ministerstvo, to je základem systému odkanalizování ústřední čistírna odpadních vod na Císařském ostrově a kalové hospodářství umístěné mimo Císařský ostrov. Nic víc a nic méně dnes na základě projednání odsouhlasit nemůžeme a věřím, že odsouhlasíme. Není to jen otázka financí a vodohospodářského rozhodnutí, ale i zdravého rozumu. Tím bychom si zalátali cestu k řešení problému, který zde je. 
	Myslím si, že bychom neměli v tuto chvíli řešit vášnivě otázky dalších stupňů dokumentace. Viděli jsme zde rozpracované dokumentace a varianty. Myslím si, že tak jak zde zaznělo, bude v nejbližší době dán podnět k zadání další části změny, který má podnět spíše ekonomického charakteru, a pak podnět, který je dán směrem ke kalovému hospodářství. Máme tu výhodu, že území v Drastech je dnes pro řešení kalového hospodářství z hlediska územního plánu příslušné obce zahrnuto. V tomto směru máme území chráněno, nemůže ho nikdo užít pro bytovou výstavbu nebo okolo postavit něco jiného. Navíc máme ještě jednu výhodu. Je potřeba si uvědomit, že dané území je na podobné aktivity již historicky zvyklé. Nepřicházíme do území s něčím cizorodým, zcela novým. To je druhá výhoda. Domnívám se, že i v ceně bychom měli kalkulovat tyto výhody. Až budeme kalkulovat, kolik nás likvidace kalů bude stát, měli bychom také zkalkulovat, zda se nám nevyplatí utratit o trochu více za tu cenu, že počet těch, kterých se to bude týkat, bude nižší. Kdyby se nám podařilo dosáhnout toho, co je v územním plánu a co teď měníme, změnu koncepce, jak byla naplánovaná, čili vymístit čistírnu, počet obyvatel ovlivněných čistírnou by rapidně klesl. Vidíme ale, že z časových, ekonomických a dalších důvodů to není reálná. 
	Myslím si, že lze hlasovat pro tuto změnu. Požádal bych předkladatele, aby akceptoval úpravy, které jsem přednesl, protože bez nich by vznikl do určité míry paskvil, který by nám nejspíš ministerstvo místního rozvoje nebylo ochotno podepsat a mohli
(pokračuje Kovářík)

bychom se dostat do situace, že by nebylo možné vyhlásit tuto změnu. Děkuji za pozornost.

P. H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, většina toho již byla řečena, protože diskuse je obšírná a trvá již dlouhou dobu.
	Chtěl jsem říci několik poznámek. Uplynulo 7 měsíců od našeho posledního jednání v zastupitelstvu na toto téma. Když se na to budeme dívat racionálně a zhodnotíme všechna negativa a pozitiva, které předklad v sobě má, je evidentní, že v tuto chvíli nemáme jiné řešení než přijmout toto navrhované usnesení. Je to záležitost, kdy další rozvoj naší metropole je limitován touto investicí v následujících desetiletích a my stojíme před jedním z nejdůležitějších rozhodnutí zastupitelstva po r. 1989. 
	Záležitost je složitá, odložili jsme rozhodnutí o likvidaci kalů. Pro mne byla jednou z nejpodstatnějších záležitostí otázka financování. Mnohokrát jsem se k ní vyjadřoval. Myslím, že čísla, která jsou uváděna, prognózy, analýzy, celková ekonomická studie daného projektu, začíná se blížit něčemu reálnému, na co město může získat finanční prostředky. Pokud jsme hovořili o částkách přesahujících 30 mld., v tu chvíli jsme z projektu dělali naprosto nerealistický projekt. Pokud bychom se rozhodli pro takovouto mamutí investici, na druhou stranu bychom si museli říci, že bychom utlumili všechny investice ve městě, protože mi není jasné, kde bychom získali finanční prostředky na takto předražený projekt.
	Co mě trochu zarazilo při studiu tohoto materiálu v poslední době, bylo to, že na námi vypracovaný projekt, když byl hodnocen od ministerstva životního prostředí až po ministerstvo financí, měli jsme množství negativních připomínek. Především bych se zaměřil na to, aby projekt byl v následné době zpracováván kvalitnější formou a abychom se snažili materiály mít připravené v té podobě, abychom stihli všechny termíny, které před námi jsou. 
	Pro mne osobně je velmi důležité schválení tohoto tisku i ve vztahu k čerpání financí z kohezních fondů a z plnění limitů EU. Nacházíme se v určitém reálném prostředí a měli bychom se snažit se v tomto reálném prostředí racionálně a reálně chovat. Myslím si, že tisk, jak je dnes předložen, je jedna z mála verzí a možností, po které můžeme jít. Prosím, abychom se na to snažili dívat pokud možno co nejracionálněji a dali jsme tomuto tisku hlas. Nedokáži si představit, co by neschválením tohoto materiálu vzniklo. Myslím si, že škody, které bychom způsobili, by se v následném období velmi těžko napravovaly. Mrzí mě, že jsme pod takovou časovou tísní, ale jsme v té situaci a jiné řešení v tuto chvíli již nemáme. 

P. H o š e k :
	Krátce budu komentovat některé výroky a vystoupení. 
	Praha si v minulých dobách dala ambiciózní cíl, že čističku vyklidí ze současného umístění. Děkuji kol. Kováříkovi, že věcně vystihl, jak se to mělo dít. Nakonec k tomu byla vstřícnost ve Středočeském kraji. Je škoda, že se se soukromým vlastníkem Skanskou nepodařilo vyjednat dohodu, aby nám pomohla v této věci. Tento projekt je zablokován tímto způsobem. 
	Velice si ctím, jak pan primátor věci vysvětlil. Z dnešního pohledu si myslím, že tyto věci vyjasnil jasně a zřetelně, některé věci vyhrotil – otázku těch, kdo tam bydlí nebo nebydlí. Dnes jsme tady měli pomyslnou nástěnku cti a nástěnku hanby, kde jsme věšeli ty, kteří hlasováním v Poslanecké sněmovně nectili místo, za které jsou voleni. Musím
(pokračuje Hošek)

dělat určitého ombudsmana tohoto místa, protože se domnívám, že projekty, které předcházely tomuto konkrétnímu návrhu, nebyly vždy ve prospěch jak Císařského ostrova, tak obyvatel, kteří žijí v širokém okolí tohoto místa. Myslím si, že je potřeba i nadále dohlížet na to, jak se bude tato věc vyvíjet.
	Přesvědčil jste mě o tom, že nelze hledat mnoho jiných variant, proto nebudu hlasovat proti, jen se zdržím. Zdržím se proto, aby bylo jasné, že budu i nadále dohlížet nad postupem, který bude zvolen městem, aby co nejméně ublížil dané lokalitě a aby byl ve prospěch nejen města, ale celé této oblasti, protože si to tato oblast zaslouží.

P. M i h a l i č e k :
	Mám pocit, že v případě čističky odpadních vod jsme neustále oběťmi jakýchsi mystifikací. První bylo, že existují variantní řešení. Neexistují. Od začátku bylo evidentní, že je pouze jedna varianta, a to umístění na ostrově. 
	Nyní mám znovu pocit, že se mě někdo pokouší přesvědčit, že existují varianty pro spalování. Mám pocit, že tam je již rozhodnuto také. Asi za chvíli pochopím význam slova invariantní. 
	Rád bych požádal pana starostu Chalupu, aby řekl svůj názor, a zároveň bych rád slyšel názor MČ Trója.

Prim. B é m :
	Nikdo další není přihlášen do diskuse kromě starosty MČ Praha 6. Poprosím pana kol. Chalupu, aby se ujal slova, je-li tady starosta MČ Praha-Trója a také případně jiné dotčené městské části. Poprosím dále o stručný komentář ředitele Pražské vodohospodářské společnosti pana kol. Rezka. Tím si dovolím diskusi uzavřít. Pan Chalupa má slovo.

P. C h a l u p a :
	Pane primátore, dámy a pánové, za MČ Praha 6 musím konstatovat, že v průběhu času, který uplynul od posledního jednání v této věci, se zástupci městské části účastnili jednání a debat o různých variantách řešení, metodách a technologiích, jakým způsobem tuto záležitost řešit. 
	Musím konstatovat, že na základě tohoto proběhlého jednání je faktem, že věta uváděná v tomto materiálu hovoří o tom, že se ruší výhledová transformace na funkci sloužící oddechu. Tedy představa, že Císařský ostrov bude sloužit pouze této funkci a dojde k celkovému vymístěni, se ukázala jako sen. Jde jen o to, jestli zvítězí schopnost říci, že to je sen a snem zůstane, nebo jestli se budeme snažit být osobami bojujícími za každý politický bod. Já jako starosta městské části bych to měl dělat jako první, ale bez nějaké další vize. Uvědomujeme si, že tady stojí otázka času, peněz, závazků, které má Česká republika i hl. m. Praha. V tomto ohledu jsme připraveni věc takto vnímat.
	Na co musím apelovat a v čem zůstává stanovisko MČ Praha 6 neměnné, je otázka kalového hospodářství a apel, prosba, žádost či zájem MČ Praha 6 na ZHMP, aby udělali vše pro to, aby řešení, o kterém se hovoří jako o řešení cílovém – tedy vymístění kalové koncovky mimo území Císařského ostrova – byla varianta skutečně cílová a skutečně realizovaná, a to v čase, který bude v rámci možností nejkratší. 
	Zároveň musím znovu konstatovat, že pro MČ Praha 6 i pro mne osobně by v tuto chvíli toto byl základní a zásadní požadavek, z kterého nehodláme ustoupit. Jsme si vědomi složitosti a uvědomujeme si, že MČ Praha 6 se svými 100 tisíci obyvatel, tedy

(pokračuje Chalupa)

zhruba desetinou obyvatel hl. m. Prahy, je také zhruba desetinovým producentem odpadu, který čistírna musí vyčistit.

Starosta  A d á m e k :
	Pane primátore, dámy a pánové, MČ Trója svou rozlohou zdaleka nedosahuje Prahy 6, ale přesto jsem rád, že dostala také sluchu. Protože jsme možná na závětrné nebo návětrné straně, čistička se jeví chybou od svého počátku. Přikláním se k tomu, že navržené řešení je neměnné vzhledem k situaci, ve které je republika a Praha. Hovoří se jen o penězích, všechno ostatní se zdá být buď politikem, nebo cíleným diskusním příspěvkem některých skupin. Z pohledu MČ Trója zůstává jediná věc, která by se měla naplnit. Souhlasím s panem starostou šestky, že cílová koncovka kalů by měla vést mimo tuto lokalitu. Ostatní věci je nutné brát pod tlakem skutečností a financí, které tato věc přináší. 

Ředitel  R e z e k :
	Pane primátore, dámy a pánové, změnu 0652, kterou dnes diskutujeme, vidíme všichni jako zcela zásadní dokument, který umožní, že hl. m. Praha bude mít vodohospodářské rozhodnutí, které umožní vypouštění vyčištěné odpadní vody do Vltavy. To je první zásadní věc.
	Druhá. Bez této změny hl. m. Praha nemá lokalitu pro umístění ústřední čistírny odpadních vod v r. 2010. Toto jsou dvě zásadní věci, které jsem chtěl připomenout.
	Chtěl bych zareagovat na slova, která zde padla při projednávání této změny. Velmi rád bych vás ujistil o tom, že v žádném případě k dnešnímu dni není definitivně rozhodnuté o řešení kalového hospodářství. Jestliže půjdeme cestou, která zde byla zmíněna, to znamená prioritně budeme řešit vodní linku, plníme limity, které nám předepisuje nařízení vlády 61 z r. 2003 k r. 2010. Znamená to, že Praha nebude vystavena do situace, že by musela hradit sankce, které jsou velmi vysoké.
	Tento časový prostor nám ale umožní, abychom se velmi pečlivě zabývali otázkou, jak řešit v definitivní verzi kalové hospodářství. O tom jsem vás všechny chtěl ujistit. Věřte, že naše priorita číslo jedna nebudou jen finanční prostředky, ale zejména hledat takové řešení, které bude přijatelné nejen pro celou veřejnost, ale i pro odbornou veřejnost, která tento problém velmi pečlivě sleduje. 

Prim. B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	V prvé řadě mi dovolte, abych poděkoval za věcné stanovisko městských částí, zvláště těch bezprostředně dotčených. Nebudu v závěrečném slovu komentovat obecnou diskusi nad budoucí výstavbou čistírny odpadních vod, protože nesouvisí s předloženým materiálem bezprostředně. Chci okomentovat jen jednu věc. 
	Došlo k zásadnímu posunu díky zpracovaným expertním stanoviskům. To, co dnes můžeme schvalovat, je díky tomuto názorovému technickému posunu, a sice že nemusíme s cílem splnění limitu v r. 2010 nejprve stavět novou kalovou koncovku, protože stávající s nějakými úpravy s novými vodními linkami těmto limitům vystačí. Jinak řečeno: cíle, které jsou stanoveny v tomto územním plánu, pokud ho schválíme, to je vymístění kalové linky mimo Císařský ostrov, můžeme plnit až v závěrečné etapě, až po naplnění hrozivého sankcionovaného limitu daného r. 2010 a Evropskou unií.
(pokračuje Bürgermeister)

	Mohu ujistit jak pana Witzanyho, tak pana Hoška, Mihalička a všechny ostatní, že schválený územní plán znamená v cílovém stavu naplnění existence čistírny odpadních vod v rozsahu vodních linek na ostrově a v rozsahu kalové koncovky v lokalitě Středočeského kraje, pravděpodobně v území Drast.
	Proč dáváme i výtlakové potrubí do Drast ze závazné části, to znamená, že nemůže být veřejně prospěšnou stavbou v tuto chvíli, je zásadní. Týká se to Středočeského kraje a jejich deficitu územního plánu. V tomto smyslu je stanovisko ministerstva pro místní rozvoj věcně správné. Teď se nám otevírá čas, jak dále projednávat tuto věc. Proto kalová koncovka do Drast je vyňata ze závazné části jako veřejně prospěšná stavba.
	Zároveň ujišťuji, že nemůžeme schválit variantní územní plán, takže navrhovaná změna je invariantní, je z hlediska budoucího řešení jednodruhová. Záložní koncovka do Holešovic opravdu odpadá. 
	Zároveň signalizuje, že se v tuto chvíli rozebíhá projednávání další změny územního plánu, která se bude týkat biokoridoru, území zahrádek a možnosti umístění vodní linky do této lokality. Není to předmětem tohoto tisku, ale bylo to zde několikrát citováno.
	V tuto chvíli není naléhavější úkol i z hlediska tempa pro útvar rozvoje města než tuto změnu připravit k projednání a pokud možno ke schválení.
	K připomínce kol. Kovářika, že je třeba ve smyslu upraveného usnesení upravit i přílohu 3 přesně v tom rozsahu, jak citoval, se přihlašuji. Je to přímý důsledek změny teď navrženého usnesení.
	Myslím si, že i s ohledem na to, co bylo řečeno v diskusních příspěvcích, jsem se jako předkladatel vyrovnal se všemi diskusními příspěvky. Děkuji, pane primátore, i za pomoc v diskusi. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	K tisku Z 299 nebyly doručeny žádné protinávrhy. Přesto si dovolím shrnout usnesení, protože doznalo určitých změn proti psanému materiálu.
	Usnesení jste obdrželi na stůl jako výměnu usnesení. Prosím, abyste všichni brali body I., II. a III. jako výměnu.
	Následně jsou ještě v příloze č. 3 určité změny. Shrnu je.
	V části B – návrh řešení změny, urbanistická koncepce a funkční systému, jsou v textu změny týkající se toho, že je vypuštěno to, co není možné v tuto chvíli řešit, čili variantní řešení a to, co je zamítnuto, to znamená řešení směr Holešovice. Text vidíte na obrazovce, nebudu ho číst. Je tam řečeno zachování stávajícího stavu, napojení Drastů a možnost napojení výtlakovým potrubím.
	V části vymezení ploch veřejně prospěšných staveb vypadly ty, které na základě stanoviska místního rozvoje a na základě projednání  není žádoucí řešit. Je to v bodu II.-schvaluje, vypuštění veřejně prospěšných staveb č. 52 a 53 a naopak zachování zatímní veřejně prospěšné stavby 38. 
	V části D-návrh na vymezení závazné částí formou regulativů bylo upraveno znění té části, která se týká toho, co je základem systému odkanalizování. Větu přečtu: Základem systému odkanalizování je ústřední čistírna odpadních vod na Císařském ostrově a kalové hospodářství umístěné mimo Císařský ostrov.
 
(pokračuje Kovářík)

	To jsou všechny změny v přílohách, které odpovídají vlastnímu usnesení a tomu, co zde v diskusi několikrát zaznělo, co bylo výsledkem vlastního projednání a je v souladu se stanoviskem nadřízeného orgánu ministerstva místního rozvoje. 
	Takto je předloženo usnesení k tisku Z 299 se souhlasem předkladatele.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o takto doplněném návrhu. Kdo jej pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 58-0-6. Upřímně všem děkuji.
	Tisk 298, předkládá pan nám. Bürgermeister.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný návrh změny územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy se týká svým rozsahem ojedinělé změny, protože od jihu k severu Prahy se týká 20 km břehu v rozsahu území přesně kopírujícím rozliv vody při povodni r. 2002.
	Nebudu šířeji popisovat jak jednotlivé dopady této změny, tak jednotlivé detaily. Zmíním se o čtyřech zásadních věcech. 
	Za prvé. Týká se to velkého rekreačního území v prostoru soutoku Berounky a Vltavy, kde dochází k obnovení starší myšlenky, a sice vzniku velkých vodních ploch, ke změně využití pozemku ze zemědělského na rekreační plochy, a zároveň zavedení nového pojmu do územního plánu tzv. velké území rekreace, v rámci kterého je vymezení funkčních ploch jen směrné. Týká se to vodních ploch a nutnosti neblokovat přesnou hranicí v územním plánu budoucí vývoj událostí.
	Dále jsou v územním plánu pro některé lokality od Holešovic až po Radotín v záplavovém území některé pozemky a některé plochy vymezeny jako plochy bez možnosti dalšího rozvoje. Týká se to např. velké části Štvanice atd. To jsou území, kde stávající funkce je možná, ale pokud by mělo dojít v tomto území k rozvoji tohoto typu funkce, v úvahu to nepřichází. 
	Další lokalitou, které se tato změna územního plánu zásadně dotýká, je prostor Rohanského ostrova, libeňských ostrovů, Holešovic, kde tato změna okolo holešovického přístavu a libeňských doků a na pustém území Rohanského ostrova předjímá a reguluje další rozvoj nových rezidenčních čtvrtí. Bez nadsázky vysouvá tento územní plán těžiště jádra města tímto severním směrem a umožňuje za povodňovými liniemi úplně nový pohled na území a rozvoj Prahy tak, jak se stalo po r. 1894 výstavbou nových nábřežních zdí a rozvojem území v samotném jádru památkové rezervace.
	Technicky závažná věc ve změně 719, která je textová-vyhlášková, se týká souladu textu územního plánu s technickými podmínkami pro výstavbu, které jsou v záplavových územích, ať už jsou nebo nejsou chráněny, a v aktivní zóně řeky nesmírně důležité. Soulad dosud v územním plánu nebyl. 
	Ve zvláště citlivém území Rohanu, Libně, Karlína a Holešovic tato změna navazuje na podrobné studie, které řeší i nový dopravní rošt, prodloužení Pobřežní ulice okolo prvních strojírenských závodů v Praze, okolo Rustonky, předjímá úplně nový pohled na Sokolovskou ulici, na její zklidnění v oblasti Palmovky a celého Karlína. V tomto je to dokument naprosto klíčový.
	Po diskusích ve všech výborech a po diskusi na městských částech toto slovo předkladatele snad ještě se závěrečnou stručnou poznámkou, že samozřejmě tento územní plán reflektuje i novou trasu povodňových linií, jak je schválila rada a jak se realizují v časovém horizontu pro podstatnou část města r. 2005 a pro zbytek území r. 2006. Děkuji za pozornost.

Nám. H u l í n s k ý :
	Prosím kol. Prokeše.

P. P r o k e š :
	Dovolím si obecnější glosu, abychom si uvědomili, o co všechno se jedná. Je v pořádku, že se konečně dělá systémová změna, která počítá s tím, že budou nějaké povodně a že se proti tomu dělají patřičná opatření. Chtěl jsem jen upozornit na to, že se jedná o jev globální, ke kterému se často stavíme krátkozrace. Jestliže poslední studie ukazují, že v horizontu 50 let může při současném trendu spalování fosilních paliv a vypouštění skleníkových plynu stoupnout hladina světových oceánů až o 10 metrů, pak ten, kdo se tomu tady někdo směje a říká, že dokud hladiny oceánu nestoupnou o 170 metrů, aby se to dotklo Prahy, tam nám to je jedno, a budeme spalovat fosilní paliva a jezdit automobily ve vzrůstajícím trendu, nevidí si na špičku nosu. Zvětší-li se plocha světových oceánů a zvýší-li se průměrná teplota atmosféry, zvýší se odpar a voda do oceánu někudy poteče. Poteče řekami, mimo jiné přes Prahu.
	Dovolte mi, abych tímto způsobem ukázal, jak je všechno spojeno se vším a že nestačí jen dělat protipovodňová opatření, až když voda teče, ale že je potřeba zamyslet se i nad jinými oblastmi životního stylu.
	Teď konkrétně. Změna územního plánu se na Libeňském ostrově dotýká také ramene zvaného „stará plavba“. Tam si již před válkou vystavěli malý dřevěný srub vodní skauti. V minulých letech vodácké činnosti na pozemku provozovala řada organizací, mezi nimiž bych vyzvedl Rafting Klub Handicap, protože provozoval bezbariérovou vodáckou činnost s mentálně handicapovanými. Všechno probíhalo v pořádku až do povodně, kdy právě sruby, které tam stály, vypláchla povodeň a pozemek musel být uveden do nějakého stavu bez staveb.
	Nyní projednáváme změnu územního plánu, kde proti původním předpokladům na špičce současného poloostrova zůstávají nějaké budovy, které tam po povodni byly znovu postaveny, např. nová loděnice Domu dětí a mládeže hl. m. Prahy, protože město se o své organizace, které zřizuje, dokáže postarat. Občanská sdružení jsou v poněkud jiné situaci.
	Neapeluji zde na to, abychom  změnu neschvalovali, i když se pozemek, na kterém se bezbariérová činnost s mentálně postiženými odehrávala, ocitl těsně za hranicí pásma, kde budovy smějí zůstat, je to ze vzdálenosti asi 100 m. Podle změny nadále to bude území ZN.
	Byl bych rád, kdyby bylo možné zajistit, kdyby i za těchto omezujících podmínek tam tyto bohulibé činnosti, které dost těžko lze vykonávat v jiných oblastech hlavního města – když si jen vezmeme, že bezbariérové autobusová linka na Palmovku jezdí, jinam k Vltavě nejezdí – mohly pokračovat. Kdyby bylo potřeba další podrobnosti, předsedkyně dotyčného sdružení paní Hladíková je zde k dispozici.
	Dovolím si navrhnout doplňující usnesení k usnesením, která navrhuje rada:
	4. ZHMP doporučuje při revitalizaci Libeňského ostrova podle změny územního plánu č. 0720/00 zachovat v rameni „stará plavba“ sportovní činnost s mentálně postiženými, kterou zde na pozemku č. 4004/3 provozuje občanské sdružení Rafting Klub Handicap ve spolupráci s dalšími organizacemi, a to v bezbariérových podmínkách. Děkuji.

P. B u r s í k o v á :
	Po zralé úvaze bych se chtěla vrátit ke změně 719 a zastat se zahrádkářské kolonie. O věci jsem uvažovala z několika pohledů. Když člověk srovná parkovou úpravu se zahrádkářskou kolonií, vznikne na jedné straně dojem pozitivní, a na druhé mírně
(pokračuje Bursíková)

negativní. Je třeba vidět, že parková úprava vyvolá náklady pro město, vyvolá potřebu hlídání. V současné době nic z toho ve stávající zahrádkářské kolonii nehrozí. 
	Pro mne byl přesvědčující argument to, že zahrádky nejsou v aktivním záplavovém území, tudíž bariéra v řece spláchnutím také nehrozí. Jsou v poldru a s tím mám bohaté zkušenosti na vlastní kůži. 
	Hlavní důvod, proč jsem se rozhodla hájit tento kontroverzní bod, spočívá v tom, že za 40 let se komunisté v této zemi snažili rozvrátit všechny vztahy k půdě i mezi lidmi, a do značné míry se jim to podařilo. Paradoxně výsledkem toho je hluboce poškozená občanská společnost, která komunisty volí. V tomto území existuje strašně dlouhou dobu komunita s pevnými sociálními vazbami. Myslím si, že je strašná škoda takovouto věc nenávratně zničit. Podobně jsem takto bojovala za několik drobných malých kolonií, které všechny zanikly pod buldozery. Většinou se to týkalo ekonomicky zajímavější výstavby, ale pořád si myslím, že sociální vazby mezi lidmi je věc, která se nedá obnovit během několika let, když se zničí, je to nenávratné. 
	Navrhuji v usnesení v bodu II. připojit bod 3: žádám o odložení projednání změn územního plánu v lokalitě Libeňského ostrova do přezkoumání námitek občanských iniciativ. (Potlesk)

P. H o r á k :
	Vážený panem primátore, vážené kolegyně a kolegové, byl bych rád, kdyby v průběhu tohoto bodu nezapadla jedna skutečnost, o které bych se rád zmínil. Je to věc, která má zásadní dopad na životní prostředí v Praze. Je to opětovná snaha ministerstva dopravy zavléci do hlavního města těžkou lodní nákladní přepravu včetně vybudování přístaviště v oblasti Radotína. Jsem rád, že po jednáních se podařilo tomuto ataku odolat, protože v případě, že by taková věc prošla, mělo by to pro Prahu zásadní ekologické dopady, troufnu si říci, že daleko horší než případná výstavba spalovny na Císařském ostrově. 
	V tuto chvíli je v předloženém návrhu zapracován určitý kompromis, určitá varianta, která je zřejmě maximem možného, co se Praze podařilo uhájit. Je to přístaviště, které by mělo sloužit pouze pro sportovní a rekreační účely. Myslím si, že taková varianta je pro Prahu únosná. V každém případě by tato varianta měla do budoucna zamezit opakovaným nápadům ministra dopravy zatáhnout do Prahy nákladní lodní přepravu.

Prim. B é m :
	Než uzavřu rozpravu, jsou zde přihlášky dvou občanů Prahy – paní Boženy Petrové a pana Zdeňka Meisnera. Podle platného jednacího řádu nechám hlasovat o návrhu na umožnění jejich vystoupení k tomuto projednávanému bodu. Oba musí být obyvatelé hl. m. Prahy.
	Kdo je pro, aby bylo umožněno paní Petrové vystoupit k tomuto bodu? Kdo je proti? Kdo se zdržel?  38-2-7. Návrh byl přijat.
	Budeme hlasovat o návrhu na možnost vystoupení pana Meisnera. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 38-2-6. Oba návrhy byly přijaty. 
	Prosím nejprve paní Petrovou a potom pana Meisnera. Upozorňuji vás na časový limit, prosím, abyste se do něj vešli.

P. P e t r o v á :
	Dámy a pánové, vážení zastupitelé, děkuji za slovo. Nyní se má schválit změna územního plánu Z 720, která bude mít mimo jiné za následek bezdůvodnou a drastickou 
(pokračuje Petrová)

likvidaci občanských aktivit na Libeňském ostrově. Na první pohled se jedná o jasnou záležitost. Na jedné straně stojí zoufalí, leč bezvýznamní lidé, kteří sice již několik generací zhodnocují a využívají tuto lokalitu, ale jsou nyní určeni tzv. k vymístění. Na druhé straně megalomanský nákladný projekt, který bezesporu zlikviduje jedinečnost a romantiku tohoto místa, které bude využíváno převážně pro sportoviště, jak je tomu v sousedství, kde bylo načerno vybudováno golfové odpaliště místo veřejné zeleně. Projekt byl „citlivě“ vypracován se stejnou filozofií, jako kdybychom na Hradčanech místo Zlaté uličky vybudovali butiky a Mc´Donalda. Nemluvě o tom, jak před chvílí poznamenal pan primátor – cituji – peníze nemáme. Jak na co. Zahrádky jsou nejlevnější plíce města, zatímco realizace plánovaného projektu bude znamenat stomilionové náklady.
	Nebyl nám ani sdělen jediný relevantní argument pro toto vymístění. Argumentuje se tím, že bude poveden protipovodňový val, který však ve skutečnosti přes naše území nevede.
	Dalším argumentem je budování veřejně prospěšné zeleně. Naše lokalita je veřejně přístupná, pořádáme sportovní i společenské akce přístupné veřejnosti. Je zde přístupné sportoviště i občerstvení. Jsme však na odlehlém místě, kde si musíme hlídat bezpečnost a bez naší přítomnosti by zde loděnice obtížně existovaly. Vyplňujeme a udržujeme nepodstatné plochy mezi loděnicemi a sportovišti, pečujeme o stovky ovocných stromů i bohatou faunu, což vše má být zlikvidováno, stejně jako byl zlikvidován chráněný obojživelník na golfovém odpališti.
	Údajný park by byl vhodnější např. na místě, kde je nyní tento golf a plot s nápisem Zákaz vstupu, objekt hlídán psy.
	V případě, že by se nejednalo o tyto bezvýznamné zahrádkáře, mohli bychom hovořit o porušení Listiny základních práv a svobod, která zaručuje všem stejná práva, to je zahrádkářům a loděnicím stejně jako golfu atd. Tito hlupáci stále odmítají pochopit, že naši představitelé s nimi jednají, jako by ani nebyli lidé, ale nějaké ovce, kterým není třeba ani zdůvodňovat, proč jdou na porážku. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

P. M e i s n e r :
	Vážený pane primátore, vážení přátelé, úvodem několik poznámek. Když jsem jalo mladý nadějný architekt těsně po škole v r. 1978 dostal čestné uznání za soutěž na sportovní areál na místě kolonie Krejcárek, úspěch mi zhořkl, když jsem potom viděl plačící lidi. Byla tam třetí generace lidí vymisťovaných na Jižák. Můj přítel sociolog si pokoutně dělal průzkum toho, jak lidé dlouho na Jižáku vydrží. Starší rychleji odcházeli. Dnes tam není ani Krejcárek, ani sportovní areál.
	Několik poznámek ke kose, o které se tady hovoří. Území, o kterém mluvíme, není aktivní profil Vltavy. Při povodni domy nebyly odneseny, jen poničeny, dnes jsou opravené. Totéž s vegetací. 
	Druhá poznámka. Když jsme nedávno instalovali v Bílém domě na Praze 8 výstavu prací mladých architektů, dělali báječný urbaňák Karlína, Libně a okolí holešovického přístavu, tito lidé postavili kompaktní zástavbu podél mostu, který pojali jako budoucí bulvár, a spodek nechali volný. Nechali tam kvalitu tří generací lidí, kteří tam bydlí a území zhodnocují. Tehdy tam byl pan arch. Kerner, který řekl, že si území na sebe musí vydělat. Trochu nám přejel mráz po zádech, ale přijali jsme to. 
	Vy tady dnes rozhodujete, za vámi je vystavena studie pana arch. Čábelky. Upozorňuji na několik věcí. Je tam věc krásná – revitalizovaný kanál podél Karlína, ale on revizalizovaný nebude, protože Karlín River City mu tu šanci nedá. Podle Karlín River
(pokračuje Meisner)

City jde na rozpažení velká cestička, kde se dnes nevyhne cyklista s kočárkem. Pobřežní ulice končí v parku, ale Pobřežní ulice je dnes automobilová stoka, a ona jí nebude, automobilová stoka, která odřezává Karlín od říčního břehu. Je to asociální urbanismus.
	Revitalizaci kanálu, jak je tam namalovaná, by dal člověk všechny plusy. Na co chci upozornit? Ukázat rozpor v jednání radnice, která zde dolů daleko od civilizace dává veřejný park, a co by mohlo být veřejným parkem těsně nad mostem, je dnes jakýsi uzavřený golf. Je to na pozemku Dopravních podniků. Jde o investice do podniků, které jsou městské, a umírání podniků, které nejsou městské, z toho důvodu, že to je záplavové území.
	Dostanu se k meritu. Podívám-li se jako urbanista na pražský urbanismus posledních deseti let, vidím anachronický přístup – minimální množství veřejných ploch, minimální množství zeleně, náměstí atd. Ani za komunismu se nestalo, že se zastavěla hrana terasy nad Trójou. Tehdy to nešlo, protože Praha by nemohla být provětrávána, dnes tam jsou dvanáctipatrové baráky. Kladu si otázku, zda celý projekt a celá změna, která odtud vykopává lidskou kvalitu, která v Holandsku, v Dánsku atd. by byla ještě podporovaná, není zástěrka pro to, aby se i zde jednou mohlo realizovat to, co říkal pan náměstek, rozšíření centra, vytřískání území. 
	Vezmu Kernerova slova, zda si území na sebe může nebo nemůže vydělat. Území má celopražskou kvalitu. Vltavské břehy, kterých má Praha 500 km2, strašně málo, má mnohem větší kvalitu než jak se k ní dnes stavíme. 
	Nepovažuji to za věrohodné a domnívám se, že je nutné s tímto posečkat a nechat věci vývoj. Děkuji vám. (Potlesk)

Prim. B é m :
	Diskuse je uzavřena. Závěrečné slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Zareaguji na příspěvek pana Horáka s poděkováním, protože tento územní plán je vítězstvím zdravého rozumu a ukončením tendencí znásobit nákladní lodní dopravu Prahou ze současné kapacity 300 tisíc tun na 3 mil. tun, ukončuje tlak na rozšíření radotínského přístavu, který je zakonzervován a bude provždy nechán ve stávající stopě.
	Budu reagovat na paní Bursíkovou. Schvalovaná změna územního plánu znamená, že mezi povodňovou linií a řekou máme jednak aktivní zónu v místě Libeňského a Rohanského ostrova zátopového území, které má vydefinované užití. Technické podmínky pro výstavbu jasně říkají, jaké objekty v jednotlivém typu těchto pozemků mohou zůstat a jaké musí splňovat podmínky. Jinak řečeno – pokud tyto podmínky naplní klubovna pro handicapované a bude ve shodě, nic nebrání, aby na půdorysu platného územního plánu takováto aktivita v území zůstala. Je to jen neporozumění role územního plánu, jeho rozměru a schopnosti vypovídat o detailu. Proto jsem také ve slově předkladatele poukázal na shodu vyhlášky územního plánu s technickými podmínkami pro výstavbu, protože pro praxi umísťování jednotlivých rekreačních objektů, objektů pro využití volného času v zátopovém území v zelených plochách, které to umožňují, je zásadně důležité. 
	Tolik diskutovaná a uvažovaná přeměna území mezi povodňovou zábranou a řekou na velkou zelenou přírodní plochu kombinovanou s parkem v tomto citlivém území – nebudu diskutovat s panem architektem, je to vyhraněný názor, je to polemika, která probíhala a bude probíhat, protože schválením tohoto územního plánu otevíráme cestu k diskusi, jak by toto území mělo vypadat. Mohu-li za sebe komentovat, ani golf, ani
(pokračuje Bürgermeister)

autobazary, ani překladiště vytříděného odpadu, ani prodejna čehokoli pro mne není únosným využitím tohoto území v samotném centru města. Jestli obyvatelům Karlína a Holešovic něco chybí, je to zelené zázemí a jednoduchý kontakt s řekou, pěším neagresivním způsobem. Musíme si uvědomit, že řešíme změnu využívání hl. m. Prahy v kategorii brown field, protože právě v této lokalitě průmyslová revoluce a komunistický režim natlačil k řece nevhodné funkce a předkládaný územní plán umožňuje tuto vadu odstranit. 
	Nechám stranou komentář k tomu, kdo nastavěl nad citlivými hranami pražské kotliny třicetimetrové budovy. Určitě to nebyly investice soukromníků, ani hl. m. Prahy po r. 1989. Je to historická chyba urbanistů komunistického režimu, právě tak jako některé další dopravní omyly, jako nelikvidace brown field v samotném centru města. Kvalita tohoto územního plánu odstraňuje hříchy minulosti a otevírá cestu k diskusi zdaleka ne ukončené, zda město bude nebo nebude investovat do ploch v této nejcitlivější části Prahy. S předřečníky naprosto souhlasím, že jde o jedinečnou polohu, kterou musíme využít v zájmu všech lidí. Je to otázka další diskuse, projekčních příprav a jednoznačného ujištění, že jestliže dnes schválíme územním plán, v těchto lokalitách máme dána jasná pravidla, co tam může zůstat a co tam nemůže zůstat a za jakých technických podmínek. Tento územní plán jenom umožňuje se chovat rozumně a říci všem, kteří v těchto územích mají nějaké zájmy, co je čeká na základě schválené územně plánovací dokumentace, což teď nemůžeme. 

Prim. B é m :
	Děkuji předkladateli. Dovolím si dát slovo předsedovi návrhového výboru. 

P. K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, obdrželi jsme dva protinávrhy. Jak kol. Prokeš formuloval svůj návrh, je protinávrhem ke změně územního plánu, a návrh paní kol. Bursíkové také protinávrhem. 
	Nejprve návrh kol. Bursíkové, který znamená, že ve schvalovací části by se doplnil bod 3: zastupitelstvo by schválilo odložení projednání změny 720 územního plánu v lokalitě Libeňského ostrova do doby přezkoumání námitek občanských iniciativ uvedených v příloze č. 1 tohoto usnesení. Přílohou by byly námitky, pokud by to zastupitelstvo schválilo.
	Předkladatel se s tím neztotožnil. Je možno hlasovat o tomto protinávrhu.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 16-16-23. Protinávrh nebyl schválen. 

P. K o v á ř í k :
	Další protinávrh je doplňující návrh pana kol. Prokeše rozšiřující změnu územního plánu o doporučení. Je to na obrazovce. Jde to nad rámec územního plánu, pan předkladatel se s tím neztotožnil.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím, abychom toto usnesení jako nepřiměřené tomuto materiálu stáhli. Slibuji, že podobné usnesení dám rád radě, abychom měli jeden z podkladů pro budoucí

(pokračuje Bürgermeister)

 projektovou přípravu v tomto území. Nemám s tím jediný problém, územní plán to umožňuje. 

P. P r o k e š :
	Jsem si vědom, že územní plán má jiné dimenze, proto jsem nenavrhoval žádné změny, pouze doprovodné usnesení. Pokud se zde pan náměstek zavázal, že usnesení v podobném znění dá do rady, a doufám, že se i ostatní radní k tomu postaví obdobným způsobem, tak si myslím, že by bylo možno tento návrh stáhnout. 

P. K o v á ř í k :
	Zbyl původní návrh usnesení předložený radou hl. m. Prahy k tisku Z 298 ve znění rady včetně příloh, které byly přiloženy k tomuto návrhu.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu předkladatele. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-9. Návrh byl přijat. Děkuji vám.
	V této chvíli je 14 hodin, dovolím si vyhlásit přestávku na oběd. Začneme jednání ve 14.40 h. 

                                               (Polední přestávka)

	Zahajuji odpolední jednání zastupitelstva. Skončili jsme projednáním tisku Z 298, poř. č. 14/4. Před sebou máme poř. č. 15. Z 199. Předkládá pan radní Choděra. Má slovo. 

P. C h o d ě r a :
	Dámy a pánové, dovoluji si vám předložit tisk z grantu Prevence kriminality, který rozděluje návrhy na poskytnutí neinvestičních dotací městských částí z grantu Prevence kriminality na r. 2004. Jedná se o rozdělení těchto grantů v posledním kole. Jedná se o granty nabídnuté MČ Praha 6, Praha-Kolovraty, Praha 16, Praha 7 a MČ Praha 9 v celkové částce 650 tis. Kč.
	Pro vaši informaci chci sdělit, že v posledním třetím kole bylo rozděleno celkem 5908500 Kč, z toho šla část k neziskovým organizacím, část k Městské policii a jeden grant k Policii ČR.

Prim. B é m :
	Děkuji, pane radní. Otevírám rozpravu. Přihlášen je kol. Kovářík.

P. K o v á ř í k :
	Nechci svého slovutného kolegu při jeho prvním předkladu trápit, jen drobnost. V příloze k usnesení je malá součtová chyba, kde jsou sečteny celkové náklady projektu a vyšlo tam 10187 tisíc. Součet má být 5375 tisíc. Do přílohy k usnesení bych to opravil.
	Nechci se ani ptát, proč u Prahy 7 a Prahy 9 chybí čísla projektů. Pochopil jsem, že to bylo dáváno v rámci kola bez čísla. Prosím upravit v příloze součtovou chybu, která tam zůstala. Zůstala tam díky tomu, že to bylo sčítáno ze širší tabulky. Proto tam částka nesedí. 

Prim. B é m :
	Dalšího přihlášeného do rozpravy nevidím. Obracím se na předsedu návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 199 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s drobnou úpravou součtu v příloze, jinak beze změn. 

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 
	(Hlasovací zařízení nefunguje) 
	V zájmu urychlení projednávání si dovolím přerušit projednání tisku Z 199 a požádám o překládací zprávu k tisku Z 809 pana kol. Šteinera. Až bude fungovat hlasovací zařízení, tak se k tisku Z 199 vrátíme. 

P. Š t e i n e r :
	Dámy a pánové, dovoluji si v tuto chvíli předložit tisk Z 809 k návrhu na úpravu rozpočtu vlastního hl. m. Prahy na r. 2004 v kapitole 10-pokladní správa a v kapitole 03-doprava. 	
	Jelikož je to tisk výrazně na pomezí resortu mého a kol. Hulínského, dovolím si hovořit k dopadu na kapitolu 03, k otázce kapitoly 10 a k úpravě rezervy poprosím kol. Hulínského, aby mě doplnil buď jako součást předkládací zprávy, nebo v diskusi.
	Co se týká kapitoly 03, dovoluji si předložit návrh rady hl. m. Prahy na navýšení provozní dotace Dopravního podniku hl. m. Prahy o 80 mil. Kč vázaných na osobní  nákladyv Dopravnímpodniku.  
	Několikrát v tomto roce jsme měli možnost ať už zde při projednávání rozpočtu a rozpočtových úprav, tak zejména na půdě finančního výboru nebo pro ty, kteří se zúčastnili několika seminářů Dopravního podniku zabývajících se hospodařením a rozpočtem, tak zejména na půdě těchto seminářů, hovořit mimo jiné o problematice osobních nákladů, mezd, kolektivního vyjednávání v Dopravním podniku. 
	Po velmi nejednoduchém kolektivním vyjednávání v letošním roce, které bylo ukončeno až v červenci t. r., byl dosažen sociální smír s představiteli všech odborových organizací navýšením tarifních mezd o 5 % do tarifních tabulek. Číslo je vysoké, jeho dopad je do rozpočtu Dopravního podniku značný, tudíž i nárok na provozní dotaci ve vztahu k městu stoupá. Na druhou stranu nelze vnímat problematiku kolektivního vyjednávání Dopravního podniku vytrženě z kontextu celostátního. V tomto kontextu i v kontextu celopražském je nutné říci, že 5%ní nárůst mezd je průměrný, nejedná se o žádnou rozmařilost, jedná se o standardní výsledek kolektivního vyjednávání pro podniky obdobného typu. Mám na mysli nejen České dráhy, ale i průmyslové podniky, které částečně svým charakterem odpovídají struktuře zaměstnanců a významu podniku jako takového. 
	V uplynulé rozpočtové úpravě, které jsem myslím v květnu předkládal zastupitelstvu, jsme uvolňovali 80 mil. Kč z rezervy kapitoly 03 právě na mzdy zaměstnanců Dopravního podniku, nicméně celkový dopad těchto 5 % do tarifů je málo přes 240 mil. Kč. Z těchto 240 mil. Kč již 80 mil. bylo zastupitelstvem a Dopravním podnikem pokryto a na úrovni rady a představenstva Dopravního podniku vznikl návrh rozdělit zbývající objem zhruba 160 mil. Kč na dvě poloviny, přičemž jednu polovinu je Dopravní podnik nucen uhradit ze svých zdrojů v rámci restrukturalizace v rámci propouštění, které samozřejmě probíhá. Věřím, že o tom jste informováni mimo jiné i

(pokračuje Šteiner)

 z denního tisku či z médii, kdy odboráři velmi negativně vnímají např. rušení dejvické garáže a další opatření směřující ke snížení počtu zaměstnanců Dopravního podniku. 
	Těchto druhých 80 mil. Kč bude do konce roku pokryto právě těmito opatřeními v rámci DP.
	Tzv. třetích 80 mil. Kč na dokrytí 5%ního nárůstu mezd je předkládáno zastupitelstvu k rozhodnutí.
	Na závěr bych si dovolil poukázat na některé další vlivy na hospodaření Dopravního podniku, které v letošním roce od schválení rozpočtu v prosinci uplynulého roku měly velmi výrazně negativní vliv na nákladovou stránku hospodaření Dopravního podniku. V příloze č. 1 k důvodové zprávě jsou tyto položky vyčísleny. Dovolím si je přesto v této ústní předkládací zprávě zdůraznit.
	Zejména je to 87 mil. Kč, což je odhadované předpokládané do konce roku zvýšení cen nafty včetně zejména zvýšení sazby spotřební daně v rámci daňové deformy. To je věc, o které jsme zde hovořili, bohužel se k ní ještě přidal růst cen ropy na světových trzích a v důsledku toho zvýšená cena benzinu a motorové nafty, což je třetí největší nákladová položka Dopravního podniku.
	Další velmi výrazný náklad, který Dopravní podnik byl nucen v letošním roce z úsporných opatření pokrýt z vlastních zdrojů, jsou úroky na nové vagóny metra ve výši téměř 155 mil. Kč.  
	Dále vlivem zprovoznění nových kolejových tras městské hromadné dopravy – jak metra 4C1, tak tramvajové trati Barrandov a z titulu nákupu nových vozů metra – stoupla další významná nákladová položka Dopravního podniku, a to je pojistné. Asi není tajemstvím, že na rozdíl od řady jiných subjektů v tomto městě včetně převážné většiny městských částí majetek Dopravního podniku pojištěn je. Je to správné, ale bohužel to s sebou nese tento negativní vliv, který město nebylo ochotno kompenzovat Dopravnímu podniku. I těchto 25 mil. Kč musel Dopravní podnik pokrýt v rámci svého zlepšeného hospodaření a zejména vlivem restrukturalizace, která byla v letošním roce zahájena.
	Poslední nákladová položka, která také velmi úzce souvisí s osobními náklady a s problematikou mzdových tarifů a mzdové politiky jako takové, jsou náklady na penzijní připojištění zaměstnanců, navýšení osobních nákladů o dalších 35 mil. Kč.
	Na závěr si dovolím zrekapitulovat, že v tuto chvíli je navrhováno ZHMP odsouhlasit 80 mil. Kč z rezervy kapitoly 10 ve prospěch kapitoly 03, to znamená ve prospěch provozní dotace pro Dopravní podnik, přísně účelově na akceptovaný nárůst osobních nákladů z kolektivního vyjednávání.
	Děkuji za pozornost a jsem připraven reagovat na všechny otázky, zástupci Dopravního podniku včetně generálního ředitele a obchodně ekonomického ředitele také.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nefunguje hlasovací zřízení. Slovo má kol. Witzany, připraví se kol. Ambrož a pan zastupitel Mach.

P. W i t z a n y :
	Vážený pane radní, dámy a pánové, rozhodně souhlasím s tím, že Dopravní podnik jako primární poskytovatel služeb MHD má rozpočtovou prioritu. Jestliže skutečně potřebuje navýšit rozpočet, je třeba takový požadavek schválit.
	Nicméně musím vyjádřit určité výhrady vůči vaší argumentaci, která mě neuspokojuje, a to z toho důvodu, že nás zatahujete do struktury jednotlivých položek  rozpočtu výdajů Dopravního podniku, jako kdybychom tuto struktura znali, jako
(pokračuje Witzany)

kdybychom věděli, kolik jsme schválili na mzdy, když jsme schvalovali rozpočet pro r. 2004, kolik jsme schválili na naftu.
	Přečtu jedinou větu, která byla obsažena v důvodové zprávě návrhu rozpočtu pro r. 2004, jíž byla odůvodněna částka ve výši 7,584 mld. Kč, která byla navýšena proti rozpočtu r. 2003 o 720 mil. Kč s odůvodněním, že toto navýšení je z titulu zahájení trasy 4C metra, růstu cen nafty, spotřební daně, pokrytí ztrát na zajištění ZDO – nevím, co to je, a zvýšení mzdových nákladů včetně SZP. Toť vše. 
	Nyní se dovídáme, že toto předpokládané navýšení nebylo zřejmě rozpočtováno správně, nebo je vyšší než bylo. Říkáte nám – přilijte 80 mil. 
	Uznávám, že na druhou stranu existuje určitá snaha zvýšit informovanost členů zastupitelstva v poskytování materiálu, např. členů finančního výboru, které jsou podle mého názoru až příliš detailní, v některých ohledech možná nesrozumitelné či nekonsistentní. Myslím, že tady chybí určitý průhledný, srozumitelný rozpočtový proces, kde bychom schvalovali hrubý položkový rozpočet, kde by např. bylo řečeno, že na mzdy půjde tolik a tolik na tolik a tolik lidí s takovým a takovým předpokládaným zvýšením s tím, že po výsledku kolektivních vyjednávání ZHMP případně schválí navýšení. Tomu bych rozuměl a s čistým svědomím, že hlasuji pro dobrou věc, bych zvedl ruku pro 80 mil. V tomto případě mi trochu připadá, že nás taháte za nos, abychom přisypali 80 mil., což pro mnohé z nás, kteří nesedí v orgánech Dopravního podniku, je do značné míry černou skříňkou. 
	Když se podívám na materiály, které se mi dostaly do ruky, např. kalkulace nákladů MHD za I. pololetí a dívám se na plán, skutečnost a rozdíl, tak vidím, že zde nastává problém v položkách pro mne docela překvapivých. Deficit např. nastává ve výši 40 mil. v nákladech na koordinaci a řízení MHD, tedy management Dopravního podniku včetně řídících orgánů utrácí o 40 mil. Kč více než kolik bylo rozpočtováno. 
	Když se podívám na odpisy dopravních cest, zde je deficit ve výši 24 mil. Kč, odpisy vozů MHD 38 mil. Jak bylo toto plánováno a rozpočtováno, když odpisy se po půl roce hospodaření vyvíjejí jinak než bylo předpokládáno? 
	U spotřeby nafty je deficit 38 mil. Kč v polovině roku s tím, že dopad změny cen a DPH ještě nebyl tak značný. Nejde spíše o neúspornost nebo neefektivitu hospodaření?
	Mám velký otazník týkající se toho, zda těchto 80 mil. ve skutečnosti zde není proto, aby bylo pokryto neefektivní hospodaření Dopravního podniku, kde k dopadu dochází v celé řadě jiných položek. Mnohem lépe se argumentuje 80 mil. pro odboráře na základě kolektivního vyjednávání.

(P. Šteiner: Neposloucháme se, pane kolego.) 

P. M a c h :
	Dámy a pánové, mám několik otázek. Nezpochybňuji vůbec to, že je třeba zaměstnancům meziročně zvyšovat mzdy, zvlášť po kolektivním vyjednávání, ale myslím si, že by měl být zpracován materiál, který by více průkazně ukázal, že Dopravní podnik vyčerpal všechny své vnitřní rezervy, když chce těchto 80 mil. 
	Např. reorganizace. Pan radní Šteiner hovořil o reorganizaci, kde se letos uspořilo 80 mil. Kč. Je to konečná cifra, nebo je to určitý malý krok, a v příštím roce bude spořeno těchto 80 mil. pravidelně, nebo bude ještě úspora stoupat? 
	Další dotaz mám k určité vnitřní zainteresovanosti jednotlivých útvarů a konkrétních lidí na úsporách, jako to kdysi dělával Baťa. Tady je napsáno, že se sleduje spotřeba nafty, ale tím to končí.
(pokračuje Mach)
 
	Mám konkrétní dotaz: jak je sledována úspora rozpočtových nákladů třeba při výstavbě metra? Jsou rozpočtové náklady, které byly dohodnuty s dodavatelem, konečné, nebo je tam možné hledat úspory? Co když třeba praxe ukáže, že se nemusí některé objekty stavět? Víte, na co narážím. Je někdo z pracovníků investora zainteresován, aby nestál na pozici sveřepého člověka, že se peníze musí prostavět za každou cenu? 
	Myslím si, že by měl existovat určitý systém vnitřní zainteresovanosti každého pracovníka i konkrétních útvarů, aby se skutečně šetřilo, a ne když někde něco chybí, tak přijít sem a žádat peníze. 
	Mám tyto dva dotazy. Děkuji.

P. A m b r o ž :
	Mám stejný dotaz. Zajímá mě, zda suma 80 mil. Kč je konkrétně ušetření v rámci změny struktury a propouštění konečná, nebo zda bude vyšší. Chtěl bych vědět konkrétní cifru.
	Chtěl bych vědět, zda dnešní požadavek Dopravních podniků je poslední za r. 2004, nebo zda máme očekávat další na prosincovém jednání?

Nám. H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, původně jsem zde chtěl také uvést několik čísel, ale řadu čísel uvedl zde pan radní Šteiner. Závěr je tento.
	V Dopravním podniku se dokázalo najít v nákladech přes 500 mil. Kč v letošním roce na záležitosti, které bylo potřeba zafinancovat. Je to neuvěřitelné množství. Tady si zaslouží management Dopravního podniku pochvalu, a to ze dvou důvodů. 
	Za prvé se podařilo najít peníze na zprovoznění trasy 4C metra na trakční energii, na zahájení celonočního provozu tramvajové trati Barrandov – opět energie. Určitě stojí za povšimnutí, že vodné a stočné a teplo je o 20 mil. Kč více než se původně počítalo v rámci změn, které nastaly v průběhu roku. Pan radní hovořil o vagónech metra za 154 mil., penzijní připojištění 35 mil. pro zaměstnance, tramvajová trať Barrandov – nová vozidla – 25 mil., zvýšení cen nafty 87 mil. To jsou peníze, za které si Dopravní podnik zaslouží pochvalu.
	V druhé rovině určitě neodejde bez povšimnutí, že se udělaly v Dopravním podniku zásadní reorganizační kroky. Každý z vás ví, že už nemáme tři ředitelství – závodu Tramvaje, závodu Metro a závodu Autobusy. Došlo k poměrně zásadnímu kroku v rámci jasně ukázané zodpovědnosti managementu a zároveň došlo k tomu, že se tímto může snížit stav managerských pracovníků pro příští rok.
	Samozřejmě, čím více máme tramvajových tratí a stanic metra, tím více potřebujeme zaměstnanců. Kroky, které se letos podařily, jsou velmi úctyhodné. 
	Co se týká mzdových nákladů, bavili jsme se o tom v lednu a říkali jsme, že přijde čas, kdy budeme muset dát 162 mil. Kč. Nikomu z nás není lhostejné, aby se zaměstnanci Dopravního podniku – je jich přes 12 tisíc – nebyl kolektivní smír, aby se nepodařilo podepsat kolektivní smlouvu. Nárůst mezd o 5 % je v relaci, jakou bychom si představovali. Ze 162 mil. je dnes na konci roku 80. Bylo moudré rozhodnutí, že jsme je nedali hned v únoru, a prací managementu se podařilo zabezpečit prvních 80 mil. 
	Myslím si, že tento tisk bychom měli podpořit a vzít na vědomí to, co management v letošním roce udělal. Myslím si, že je to tak významný krok poprvé.  

P. Z a j í č e k :
	Vážení kolegové a kolegové, zůstávám v úžasu bohužel i nad výroky některých našich členů klubu. Informace o hospodaření Dopravního podniku, rozbor situace v Dopravním podniku i průběh reorganizace je znám všem, kteří jsou v představenstvu a v dozorčí radě. Podotýkám, že do dozorčí rady byli delegováni představitelé všech klubů tohoto zastupitelstva a informace tam jsou velmi přesné.
	Zarazilo mě, že i kolegové z našeho klubu, kterým jsem několikrát referoval o tom, co se děje v Dopravním podniku, jaký přístup je k reorganizaci, přesto nevěří mně, chtějí si to ověřit od pana radního Šteinera.
	Zaráží mně, že pan Witzany vytáhl záležitost odpisů, odložené daně, kterou na dozorčí radě otevřel už na jaře pan kol. Kaňák, a velmi intenzívně se o řešení tohoto letitého problému jednalo. Domnívám se, že k řešení se Dopravní podnik snad ve spolupráci s městem velmi brzy dohrabe. 
	Je fakt, že právě proto, aby tyto informace průběžně byly k dispozici, aby bylo vysvětleno, co Dopravní podnik potřebuje a z jakých důvodů, právě proto jsou zástupci všech klubů v orgánech největšího zaměstnavatele v Praze.
	Osobně podporuji výsledek kolektivního vyjednávání. Kvituji úsporné kroky, které přijalo představenstvo i management Dopravního podniku. Nemyslím si, že by měli být tady za svou snahu, která je jim prokázána čísly, kritizováni. 

P. P a r o u b e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, myslím si, že tento materiál je odloženým projednáním materiálu, který bychom velmi pravděpodobně projednávali dříve. Dotazů by bylo asi podstatně méně, kdyby to bylo projednáváno v termínech, jak by to umožnilo kolektivní vyjednávání. Možná by bylo dobré zdůraznit, že v jarních měsících nedohoda na straně odborových organizací, kterých v Dopravním podniku jsou více než dvě desítky, způsobila to, že tuto záležitost projednáváme až v této době.
	Chtěl bych připomenout, že loni v prosinci při projednávání rozpočtu města jsme hovořili o tom, že určitá část prostředků, konkrétně 80 mil. Kč, je v rezervě kapitoly 3 na tento účel s tím, že tak jako byla praxe v předchozích letech, že si nevystřílíme prak a že dáme jen určitou část prostředků, s kterými počítáme, na pokrytí mzdového nárůstu transparentně do rezervy kapitoly 3. Pro ty z nás, kteří nedělají rozpočty denně, to řeknu takto: nemůžeme si tam dát 6 %, protože to by bylo věcí, kdyby to druhá strana jednání pochopila jako minimální částku. Částka musela být jiná. Říkám to za pana radního, protože to říci na mikrofon nemůže, já si to jako zastupitel dovolit mohu.
	5%ní nárůst není vysokou částkou, je to úspěch obou stran. Tady nebylo vítězů, ani poražených. Na straně města a na straně Dopravního podniku je třeba vidět úspěch v tom, že 5 % vypadá opticky jako vysoké, ale při 3,5%ní inflaci je to 1,5 % nárůstu reálné mzdy. Určitě neodešli nespokojeni ani odboráři. Myslím si, že co se podařilo v rámci Dopravního podniku, nemá za léta, co se pohybuji kolem hospodaření města a Dopravního podniku, obdoby. Třetina meziročního nárůstu byla pokryta úsporami v rámci hospodaření Dopravního podniku, dokonce v rámci mzdových výdajů, úsporami v rámci celkových osobních výdajů v Dopravním podniku, což je novum. Tuto věc je také potřeba ocenit. 
	Chtěl bych podtrhnout tuto záležitost. Myslím si, že v tuto chvíli nemá cenu hovořit např. o tom, že došlo k nárůstu odpisů, protože odpisy jsou nákladem, ale nejsou výdajem, nezatěžují výdaje Dopravního podniku.  To by mě v tuto chvíli neznepokojovalo, jestli to někdo naplánoval dobře nebo hůře.
	Je potřeba vnímat věci, o kterých pan radní, případně pan nám. Hulínský hovořili. Dochází k velkému tlaku v oblasti výdajů v Dopravním podniku. Je to celek, který je
(pokračuje Paroubek)

obrovsky senzitivní na pohyby např. na světových trzích v oblasti cen pohonných hmot. V oblasti cen pohonných hmot se dá zdokumentovat, jak jejich nárůst zatěžuje Dopravní podnik. Toto není žádný tlak na řešení nehospodárnosti Dopravního podniku, chci zdůraznit pravý opak. Toto opatření jsme předjímali již minulého roku, když jsme schvalovali rozpočet. 

Prim. B é m :
	Děkuji prostému zastupiteli Paroubkovi. Dále je do diskuse přihlášen pan kol. Hvížďala, připraví se pan prof. Moos.

P. H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, chtěl jsem, abychom se na celý problém tisku podívali racionálně a s nadhledem. V neinvestičních dotacích jsme dali Dopravnímu podniku celkem 8304 mil. Původní částka v rozpočtu byla 7584 mil., dále to bylo navýšeno o 720 mil. Teď se bavíme o částce, která je o pět řádů nižší. Beru to, že podnik má 12 tisíc zaměstnanců, že proběhla složitá jednání s odboráři. Myslím si, že nikdo by nechtěl kvůli této promilové částce dospět k nějakému sociálnímu neklidu v podniku.
	Prosím, abychom se na tom podívali z makroekonomického pohledu. Jestli na něco dbáme, měli bychom dbát na to, aby neinvestiční dotace v rozpočtu byly co nejmenší, aby byly kvalitně strukturovány, abychom dohlíželi nad jejich plněním. 
	Všechny prosím, aby vzali rozum do hrsti a porovnali 8 mld. v rozpočtu s 80 miliony. Diskusí jsme ztratili více než půl hodiny.

Prim. B é m :
	Děkuji za tento racionální návrh. Slovo má prof. Moos, připraví se kol. Witzany.

P. M o o s :
	Vážený panem primátore, vážené kolegyně a kolegové, budu velmi stručný. Myslím si, že velmi hezky situaci vystihl pan ministr Paroubek, když hovořil o výrazných úsporách Dopravního podniku a i tom, že velké nárůsty nákladů podnik pokryl z vlastních zdrojů.
	Chtěl bych říci těm, kdo nesledujete situaci v Evropě co se týká MHD. Shodou okolností včera jsem měl možnost v Paříži na Unii dopravců hovořit se zástupcem asociace pro public transport. Pražský Dopravní podnik je hodnocen v rámci Evropy jako jeden z nejlepších, poskytující komplexní dobré služby na vysoké úrovni. 
	Rovněž tak z hlediska ukazatelů, které dává ve svých výročních zprávách, ukazuje o hospodárnosti. 
	Když jsem měl možnost se jako zastupitel připojit k vaší práci, Dopravní podnik jsem si vzal na paškál. Na jednání, která se týkala Dopravního podniku, jsem byl velmi kritický vůči struktuře řízení, resp. struktuře nákladových modelů apod. a volal jsem po restrukturalizaci. Nejen já, ale i mnozí další. 
	To, že se do toho současný management pustil nyní, je velká odvaha a velmi jim držím palce. Dokonce jsem požádal, aby bylo možné technologický postup transformace, který je veden na velmi profesionální úrovni, použít i ve výuce pro studenty nejen u nás, ale i v rámci kursů, kde se hovoří o transformaci velkých podniků. Hovořím teď ke kolegům z klubu Evropských demokratů: kdybyste viděli technologický postup a preciznost, jak transformace běží, asi byste z toho měli radost. Proto i první úspory.
(pokračuje Moos)

	Pokud se hovoří o prvních uspořených 80 milionech, myslíme si, že do budoucna v rámci optimalizačních kroků, které jsou nyní na pořadu po vlastních transformačních organizačních krocích, dobereme se k dalším úsporám.
	Dopravní podnik se blíží k vytoužené struktuře, která je schopna využívat tzv. ABC režim, to znamená activity bace costing, kdy jsou opravdu financovány potřebné aktivity. Transformuje se na procesně orientovanou strukturu, a to je úžasná věc. 
	Myslím si, že kdybychom teď vytvořili určitý nelad a neumožnili Dopravnímu podniku, aby v rámci dohody, která byla těžko dosažena v rámci jednání s odbory a minimalizována na 5 %, kdybychom nebyli schopni reagovat pozitivně, dostali bychom se do problémů s MHD. Nechci strašit, ale byl bych rád, kdybychom toto pochopili, odvahu managementu ocenili, náročně sledovali, jak si vede dál, abychom celý pozitivní proces nezastavili nějakým unáhleným rozhodnutím.
	Budu hlasovat pro návrh, který jej předložen.

 P. W i t z a n y :
	Ke kol. Zajíčkovi, který přehrál starou písničku, která odkazuje zastupitele stěžující si na nedostatek informací, neprůhlednost hospodaření Dopravního podniku z pozice řadového zastupitele hl. m. Prahy a který se přitom dokonce strefoval do členů vlastního klubu. Rád bych vás upozornil, že Dopravní podnik hospodaří s obrovskými veřejnými prostředky v řádu deseti miliard korun nebo ještě více, tedy ve výši, kterou Dopravnímu podniku může závidět leckterý kraj, a to i po včerejší legislativní změně. Proto není možné odkazovat snahu o kontrolu nad veřejnými prostředky pouze do orgánů Dopravního podniku, do představenstva a dozorčí rady. Věřím, že členové těchto orgánů dělají co mohou. Přesto se jedná o veřejné prostředky a kontrola musí být prováděna samotným ZHMP a dokonce i občany hl. m. Prahy.
	Rád bych upozornil na to, že Dopravní podnik odpírá poskytovat informace podle zákona o svobodném přístupu k informacím a odpírá tak veřejnou kontrolu, ZHMP v rámci rozpočtového procesu stále nedostává srozumitelné návrhy. Jsem zvědav, co dostaneme v rámci návrhu rozpočtu na r. 2005. Bude to zase jediná částka plus jakýsi guláš různých nesrozumitelných nebo neúplných informací v několika odstavcích. Představuji si něco jiného. Abych odpovědně jako člen zastupitelstva, jako ten, kdo zastupuje tisíce občanů, mohl pro takový rozpočet hlasovat, představuji si buď výkonové rozpočtování založené na tom, co zastupitelstvo, město od Dopravního podniku rozpočtuje, a zároveň si představuji položkový rozpočet, který budeme moci kontrolovat, sledovat, v případě potřeby rozpočet snižovat nebo také zvyšovat. Potom takovýmto návrhům budu rozumět. Do té doby, než přejdeme na tento režim, takovéto návrhy mi nepřipadají příliš přesvědčivé.

P. L a u d á t :
	Řadu věcí řekl prof. Moos. Domnívám se, že jsou tady dva paradoxy. Na jedné straně se v zahraničí Dopravní podnik těší špičkové pověsit, a tady si čas od času z něj děláme kolbiště svých nápadů.
	Myslím si, že ve mzdové oblasti nám nezbývá než držet jakousi lajnu. Vedle vody a elektřiny jde o nejzákladnější infrastrukturu města. Na druhou stranu si myslím, že management by měl možná s větší otevřeností říkat o tom, jak rostou vnější vstupy, jak se zdražují náklady Dopravního podniku. V tomto případě promile v desetimiliardovém podniku je  větší částka na mzdy než v nějakém divadle. 
	Vyzval bych k racionalitě a k podpoře tohoto materiálu.
(pokračuje Laudát)

	Ke kol. Witzanymu. Je to závažné obvinění, že Dopravní podnik něco tají. Mám opačné zkušenosti, že jsme zahlcováni daty. Myslím si, že pokud požádá o konkrétní věc a nebude mu dána, budu nápomocen, byť nejsem v žádném statutárním orgánu. Nikdy se mi nestalo, že by Dopravní podnik nedal data.
	Pokud se týká výkonových ukazatelů, každoročně je podepisována smlouva mezi hl. m. Prahou, resp. Ropidem a Dopravním podnikem. Tam je to do úrovně každé linky.
	Od jisté úrovně a hloubky kontroly každého jedince se dostáváme k tomu, co může jedinec zvládnout a do čeho nahlédnout.
	Další věc je, že Dopravní podnik je také obrovská akciová společnost a nevím, zda do všech záležitostí jde pouštět zájemce, většinou se zajímají lidé, kteří tam mají své lokální zájmy. 
	Vyzývám k podpoře tohoto materiálu.

Prim. B é m :
	Prosím o stručné závěrečné slovo pana Šteinera.

P. Š t e i n e r :
	Byl jsem vyzván ke stručnosti – spíše odpovědi na otázky než hodnocení toho, co kolegové zde vyřkli.
	Začnu od kol. Witzanyho. Nedělám si iluze o tom, že by pro rozpočet města nebo Dopravního podniku hlasoval, i kdybychom přešli na jakýkoli režim, o kterém hovořil. Je to naprosto legitimní právo opozice, je to v pořádku. Rozpočet takto velkého celku jako je hl. m. Praha jistě nebude schvalován stoprocentním kvórem, ať už v koalici nebo v opozici bude kdokoli jiný. Bylo to trochu farizejské a pokrytecké od kol. Witzanyho, ale prosím.
	K tomu, že dáváme podrobné a nesrozumitelné informace. Musím říci, že mě to potěšilo. Během dvou let tohoto volebního období jsme se posunuli z pozice zločinců, kteří nedávají informace zastupitelům, až do pozice zločinců, kteří dávají moc podrobné a tudíž nesrozumitelné informace. 
	Zastupitelstvo pro žádnou akciovou společnost vlastněnou městem nejde do položkových rozpočtů, finančního plánu nebo nákladové analýzy. Dopravní podnik pořádá kromě účelových diskusí na finančním výboru také semináře, kde účast není příliš valná. Věřím, že se to do budoucna zlepší. Tam je prostor pro diskusi o nákladových položkách, které kol. Witzany zmiňoval.
	K domnělému deficitu: náklady na řízení je souhrnná položka, která zahrnuje i úroky na dodávky vozů metra. To je ta problematika, o které jsme hovořil v úvodním slovu.
	Deficit v odpisech a odložené dani je problém naprosto nenový, nevzniklý tohoto roku. Potýká se s tím každý veřejný dopravce na celém světě, jak investuje do vozového parku a do nových tras. I my se v rámci vypořádání r. 2004 k tomu budeme muset postavit změnou účelu dotace. Jiným řešením by bylo plně vykrýt odpisy Dopravního podniku. To by bylo řešení čisté, ale obávám se, že na to město nemá a po včerejším zasedání Parlamentu ani mít nebude. Odpisy se sice vyvíjejí tak, jak bylo plánováno, ale nejsou provozní dotací plně pokryty, jako nebyly žádný rok. 
	K další implikaci problému bych spíše odkázal na kol. Paroubka, který ve své kvalitní analýze tento problém zmínil.
	Poslední věta ke kol. Witzanymu: prosím, poslouchejme se. Dvakrát jsem v úvodním slovu zdůraznil, že se jedná o přísnou účelovost těchto finančních prostředků
(pokračuje Šteiner)

na mzdy. Zdůrazním to po třetí. Ano, pane kolego, těchto 80 mil. skončí pouze ve mzdách zaměstnanců Dopravního podniku a v ostatních osobních nákladech. 
	Ke kol. Machovi, k restrukturalizaci, zda bude úspora stoupat. Dovolím si částečně odkázat na velmi pravdivou a objektivní analýzu pana prof. Moose v jeho vystoupení. Děkuji mu i za pohled ze zahraničí. Někdy jsme zde možná papežtější než papež nebo kritičtější než by bylo záhodno.
	Úspora bude stoupat, restrukturalizace je kolosální proces. Pokud bude vůle, jsme ochotni uspořádat druhý seminář o restrukturalizaci. Vyzývám k maximální účasti, nebudeme časově tak svázáni jako jsme zde.
	K systému vnitřní zainteresovanosti Dopravního podniku. Ten samozřejmě existuje. Příklad, který uváděl kol. Mach, je trochu odlišný, protože tam se jedná o investiční výstavbu. Je to věc, která nemá s provozní dotací a s provozními náklady Dopravního podniku nic společného. 
	Na závěr odpověď na dotaz kol. Ambrože. Na jeho první dotaz jsem odpověděl, protože byl totožný s panem kol. Machem, zda úspora z restrukturalizace je konečná, nebo bude vyšší. Jsem přesvědčen o tom, že vyšší bude.
	K jeho druhé otázce – zda se jedná o poslední požadavek Dopravního podniku na hl. m. Prahu za r. 2004, odpovídám ano, jedná se o poslední požadavek, o jedinou položku, která byla předvídána již v době schvalování rozpočtu na r. 2004. Nejedná se o požadavek nový, je konečný a poslední.
	Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji za vysvětlení a doplňující informace. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Máme zde ještě neschválené usnesení k předchozímu tisku, měli bychom se vrátit k hlasování o tisku Z 199. Návrh usnesení je ve znění předloženém radou s úpravou součtu v příloze usnesení.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro takto doplněné usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-1-4. 
	Nyní hlasování k tisku Z 809.

P. K o v á ř í k :
	Nyní Dopravní podnik, o kterém jsme tak dlouho diskutovali. Tisk Z 809 – návrh je ve znění předloženém radou beze změny.

Prim. B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-0-11. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 323 – pan radní Šteiner.
	Předávám řízení panu nám. Bürgermeisterovi.

P. Š t e i n e r :
	Pane primátore, dovoluji si předložit druhý, věřím, že podstatně jednodušší tisk, neboť je o tři řády nižší a ještě o polovinu. Jedná se o 40590 Kč, které si dovoluje rada hl.
(pokračuje Šteiner)

m. Prahy navrhnout za účelem výkupu, majetkoprávního vypořádání stavby rekonstrukce ulice Broumarská v rozsahu, za ceny a od subjektů uvedených v příloze č. 1. Myslím, že není potřeba dlouze pokračovat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 323 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 46-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 883 – přijetí daru pro Horní Maxov. Kolegyně Halová.

P. H a l o v á :
	Vážené dámy a pánové, došlo k dohodě mezi Ústavem sociální péče Horní Maxov a římskokatolickou farností Smržovka na dar bývalé fary. Jedná se o nemovitost č. 171, která je dlouhodobě užívána pro ubytování klientů ústavu. Jedná se o 13 osob. 
	Vzhledem k tomu, že nebyly dořešeny majetkoprávní vztahy ohledně funkce souvisejících pozemků, proběhla další jednání mezi odborem sociální péče a zdravotnictví a Biskupstvím litoměřickým. Nakonec došlo k dohodě, že tyto pozemky budou užívány na základě smlouvy o výpůjčce. 
	Oba návrhy smluv – jak smlouva o výpůjčce, tak smlouva darovací – jsou uvedeny v příloze k této důvodové zprávě.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 883 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je 296, týkající se příspěvkové organizace Horní Poustevna. Slovo má kol. Halová.

P. H a l o v á :
	Vážené dámy a pánové, v příloze č. 1 tohoto materiálu je nastíněna charakteristika vývoje základních ukazatelů nákladů, výnosů a hospodářských výsledků za r. 2001 – 2003. V závěrečném shrnutí analýzy se konstatuje, že hlavní příčinou propadu hospodářského výsledku a nutnosti navyšování objemu provozních dotací je růst počtu pracovníků a zároveň navyšování objemu mzdových prostředků.
	Tyto skutečnosti jsou způsobeny změnou přístupu ke klientům ústavu sociální péče související s projektem transformace tohoto zařízení na poskytovatele sociálních služeb.

(pokračuje Halová)

	V příloze 2 je uvedeno finanční vypořádání. Byla provedena prověrka formální správnosti roční účetní závěrky organizace za r. 2003. Z předložených dokladů, které předložila tato organizace, vyplynulo, že organizace ve stanoveném termínu nedohledala a nevypořádala inventarizační rozdíl účtu 028 ve výši 1183746 Kč. Organizaci bylo uloženo dokončit inventarizaci majetku za r. 2003. K 30. 6. byla provedena mimořádná fyzická inventura. Inventarizační rozdíl vykázaný k 31. 12. 2003 nepředstavoval manko, ale jednalo se o nesoulad účetních zápisů mezi účetní evidencí a fyzickým stavem. Fyzický stav byl dohledán a chyby a nedostatky v zaúčtování majetku byly k 7. měsíci doúčtovány a opraveny. 
	V této souvislosti bych chtěla zdůraznit, že po odvolání bývalého vedení organizace a po jmenování nového ředitele byly provedeny některé potřebné kroky ke zlepšení situace v tomto našem zařízení. Za prvé se jedná o navržení časového plánu ekonomické činnosti, kdy časovou prioritou byla stanovena kontrola všech smluvních dodavatelských a odběratelských vztahů s návrhem na jejich zefektivnění. 
	Za druhé byl zpracován plán na sledování nákladů na jednotlivá střediska, provedení revize nákladů r. 2004 s porovnáním s r. 2003 a za třetí zpracován přehled hospodaření r. 2004 proti r. 2003. 
	Ve finančním  vypořádání Ústavu sociální péče Horní Poustevna za r. 2003, které je uvedeno v příloze č. 2, navrhuje odbor rozpočtu k vykrytí zhoršeného hospodářského výsledku z hlavní činnosti ve výši 1522026 Kč použít zisk z doplňkové činnosti organizace ve výši Kč 105108 a spolu s finančními prostředky ve výši 1416918 Kč je uhradit z kapitoly 05.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Pan Ambrož.

P. A m b r o ž :
	Přesto, co nám odrecitovala z důvodové zprávy paní radní Halová, musím říci, že se mi nelíbí předposlední odstavec důvodové zprávy, kde se idylicky píše: Úroveň poskytované péče o klienty, jaká byla v ÚSP Horní Poustevna zmíněným projektem zavedena, podpořil na svém jednání dne 18. 10.  sociální výbor zastupitelstva.
	Dovolím si nejdříve přečíst usnesení tohoto výboru.
	Sociální výbor doporučuje dorovnat neinvestiční finanční příspěvek ÚSP do výše příspěvku poskytnutého v r. 2003 (Kč 1300000), při balancování rozpočtu na r. 2005 pak k tomuto dorovnání přihlédnout. 
	Musím ovšem říci, že diskuse na výboru byla velice kritická vůči ekonomickému hospodaření ÚSP. Myslím, že ekonomická situace v ÚSP je velice vážná. Myslím, že je to záležitost, kterou by se měl zabývat nejen výbor, ale i finanční výbor, případně také rada hl. m. Prahy.
	Celou diskusi bych tady ze zápisu z výboru přečetl. Např. názor dr. Polaneckého:
poukázal na skutečnost, že střednědobá koncepce ÚSP je téměř totožná s koncepcí, kterou předložil bývalý ředitel pan Štandera. Koncepce nebyla přijata právě pro nedostatky v oblasti ekonomické. Proto z jeho pohledu nelze toto pojetí ani v současné době přijmout. 
	Takových názorů tam byla většina. Musíme se touto naší organizací velice zabývat, zvláště její budoucností. Tato kritická diskuse pokračovala i na listopadovém zasedání výboru. 
	
Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Janíková.

P. J a n í k o v á :
	Chtěla bych podotknout, že sociální výbor na svém říjnovém zasedání doporučil toto navýšení. To, o čem mluví pan Ambrož, se týkalo listopadového zasedání sociálního výboru. K tomuto tisku to vůbec nepatří.
	Naopak na říjnovém jsem se pokoušela opakovaně zdůrazňovat kvalitu služeb o klienty v ústavu v Horní Poustevně. Vzhledem k tomu, že standardy kvality sociálních služeb budou dřív nebo později závazné pro všechny poskytovatele sociálních služeb, musíme si uvědomit, že Horní Poustevna je jedním z mála ústavů pražských příspěvkových organizací, která tyto standardy naplňuje. Musíme si uvědomit, že to s sebou ponese vyšší finanční náklady a že jinudy cesta nevede. 
	Jen jsem chtěla upozornit na to, že pan Ambrož do toho míchá listopadové zasedání, které se týkalo zprávy o hospodaření za r. 2002 a 2003 a ne tohoto tisku, který předložila paní radní.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným do diskuse je kol. Jaroš.

P. J a r o š :
	Nemám žádný problém se schválením materiálu Z 296, a to z několika důvodů. Prvním důvodem je skutečnost, že věřím analýze hospodaření za r. 2001 – 2003.
	Za druhé se jedná o finanční vypořádání r. 2003.
	Za třetí jsem se tady dozvěděl, že byla udělána celá řada opatření ke zlepšení, ke kterému bylo v průběhu letošního roku vypsáno výběrové řízení na nového ředitele. Měl jsem tu čest, že jsem byl členem výběrové komise. Mohu říci, že představy některých uchazečů o místo ředitele byly tristní, ale nakonec se asi podařil dobrý tah. 
	Materiál podpořím.
	Musíme si vybrat. Rentabilita nákladů – to nemá smysl rozebírat. Tady jde o to, aby účetnictví bylo vedeno správně, což potvrdí nebo nepotvrdí audit. Zkoumat rentabilitu, jestli mzdové náklady atd., to v podmínkách zařízení tohoto typu nemá vůbec smysl.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkladatelka si přeje závěrečné slovo.  

P. H a l o v á :
	Chtěla bych jen dodat, že na posledním sociálním výboru byla podpořena navrhovaná částka Kč 1400000 na dokrytí finanční ztráty, aby mohlo být uzavřeno účetnictví za r. 2003. Problém je způsoben tak, jak je to popsáno v důvodové zprávě. Zařízení je rozprostřeno po celém Šluknovském výběžku. Máme pronajaté velké množství nájemných bytů, v nichž bydlí s klienty asistenti. Jestliže musí být služba zajištěna 24 hodin denně, osobních asistentů je více, aby byl dodržen i zákoník práce. 
	Trochu jsme bojovali s tím, že žádná z těchto domácností neměla svou ekonomickou rozvahu. Musí samostatně hospodařit. V současné době se toto daří napravit.
	Problém byl, že byl počet zaměstnanců vždycky vyšší než byl schválen zřizovatelem a než byl schválen objem mzdových prostředků. Při kontrole se nakonec ukázalo, že mnozí zaměstnavatelé byli skrytí, pracovali na živnostenský list, a tam 
(pokračuje Halová)

narůstaly náklady na služby. Toto bylo odstraněno. Někteří zaměstnanci již odešli, byl s nimi ukončen pracovní poměr. Bylo jim vyplaceno odstupné, takže i toto se promítá ve mzdových nákladech i tohoto roku.
	Musíme si říci, jestli se chceme s tímto zařízením vrátit zpátky, to znamená uzavřít je do jedné budovy klasické rezidenční služby, nebo zda jim umožníme tento volný pohyb. 
	Chtěla bych také upozornit, že některé byty jsou velmi vzdáleny. Když s nimi asistenti jezdí, najezdí stovky kilometrů, kdy je převáží na rehabilitaci, do škol, na stravování apod. To se projevuje i ve zvýšených nákladech na pohonné hmoty.
	Tato diskuse už zazněla i na loňském zastupitelstvu, kdy jsme se snažili schválit koncepci ústavů sociální péče. Diskuse dopadla tak, že nebyla schválena. Myslím si, že by bylo dobře touto organizací se znovu zabývat. Nemám, co bych k tomuto materiálu dodala.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Přes obsáhlou diskusi návrh usnesení k tisku Z 295 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 350 na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Ústavu sociální péče Praha 4. 

P. H a l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, změna zřizovací listiny obsahuje tři změny. Jednak je to v č. 5, kde se jedná o tu změnu, kdy se vypouští pozemek parcelní číslo 4257 o výměře 859 m2, který byl rozhodnutím Pozemkového úřadu v Liberci vydán v restitučním řízení dědicům.
	Vypouští se další pozemek o výměře 438 m2, parcelní číslo 2581/25, který nebyl ve vlastnictví hl. m. Prahy.
	Třetí změna je v čl. 7, bod 2, kdy se v tomto bodu rozšiřuje doplňková činnost o poskytování ubytování zaměstnancům tohoto zařízení v prostorách k tomuto účelu upravených.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášený, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 350 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Usnesení je přijato. Děkuji kol. Halové.
(pokračuje Bürgermeister)

	Dalším tiskem je Z 258 k návrhu na posílení finančních prostředků pro Prahu 10. Slovo má kol. Gregar.

P. G r e g a r :
	Myslím, že vše je obsaženo v důvodové zprávě. Jedná se o posílení rozpočtu MČ Praha 10 na probíhající rekonstrukci Bezručových sadů z kapitoly 02-městská zeleň.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 258 – návrh beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 49-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 328 na uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy z kapitoly 06-kultura formou účelové dotace pro městské části. Slovo má kol. Němec.

P. N ě m e c :
	Pane předsedající, dámy a pánové, předkládám tisk, kterým s hl. m. Praha hlásí k pomníku Jaroslava Haška tím, že je připraveno – pokud to schválíte – poskytnout dotaci 1,5 mil. Kč městské části Praha 3, aby tento pomník vystavěli na Prokopově náměstí.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 328 s drobnou změnou termínu na 30. 11., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je Z 286 k návrhu na změnu zřizovacích listin příspěvkových organizací v působnosti kultury. Slovo má předkladatel kol. Němec.

P. N ě m e c :
	Pane předsedající, dámy a pánové, jedná se o návrh změny zřizovacích listin uvedených příspěvkových organizací. Vesměs se jedná o uvedení hodnoty svěřeného nemovitého majetku do souladu s inventarizací. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu, do které není nikdo přihlášený. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 286 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 46-0-1. Usnesení je přijato.
	Další tisky pod pořadovým číslem 24/1, 2, 3 se týkají změn zřizovacích listin středních odborných škol. Předkladatelem je kol. Štrof. Prosím o spojení správy předkladatele, potom bychom každý bod jednali zvlášť.

P. Š t r o f :
	Vážený pane náměstku, vážené kolegyně a kolegové, v bloku předkládám tři tisky – tisk 241, 177 a 244. Jedná se o změnu zřizovacích listin.
	Z 241. Na základě optimalizace jde o vymezení majetku zřizovatelem svěřeného majetku do správy u Středního odborného učiliště v Praze 10.
	Z 171. Jde nástavbu budovy č. p. 578, Molákova, Praha 8. Po její kolaudaci došlo ke zhodnocení pozemku a budovy, majetku svěřeného do užívání. Proto se navrhuje změna zřizovací listiny u Střední odborné školy a Středního odborného učiliště Praha 5, Drtinova 3. 
	Z 243. Návrh zřizovací listiny je na základě optimalizace, znovu vymezení majetku zřizovatelem Střední odborné školy a Středního odborné učiliště v Praze 10, Weilova 4. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu k tisku Z 241. Do rozpravy se nikdo nehlásí. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 241 ve znění předloženém radou s termínem 30. 11. a účinností 1. 12.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 177. Nikdo se nehlásí, dávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P. K o v á ř í k :
	Z 177 – opět termín 30. 11., účinnost 1. 12., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 243. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 243 ve znění předloženém radou, termín 30. 11., účinnost 1. 12.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 51-0-0. Usnesení je přijato.
	Přikročíme k tiskům pod pořadovým číslem 25/1-6. Slovo má kol. Klega. Prosím o spojení zprávy předkladatele.

P. K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovolím si maximálně racionální předklad, rozprava může být potom vedena k jednotlivým bodům. 
(pokračuje Klega)

	V materiálu Z 314 žádá vlastník sousedního pozemku o odkoupení pozemku za účelem vytvoření jednoho funkčního celku.
	V dalším tisku Z 268 žádá o odprodej pozemku pro zajištění dopravy v klidu pro budované sídlo firmy, která má své stavby na sousedních pozemcích, které jsou ve vlastnictví tohoto žadatele. 
	Také následující žadatelé žádají o vytvoření funkčních celků. Znamená to, že pozemky, které dnes vlastní, přiléhají k pozemkům, které mají zájem od hl. m. Prahy odkoupit. 
	Tisk Z 206 je pozemek, který je zastavěn opěrnou zdí, která je nedílnou součástí domu.
	Tisk Z 300 – v tomto případě jsou všechny předmětné pozemky využívány jako zahrada. Jedná se o legalizaci stávajícího stavu. 
	Tisk Z 260. V tomto tisku se jedná o převod vlastníku, který vlastní sousední pozemky a má v úmyslu na takto sloučených pozemcích vystavět bytové domy.
	Tisk Z 007. Zde se jedná o zarovnání hranice plotu a sloučení pozemku v zahradu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu k tisku Z 314. Nikdo se nehlásí, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 314 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 46-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 268. Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 268 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 206. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	V Z 206 jsou drobné úpravy v úkolu radě. Měl by znít: zajistit realizaci bodu I. tohoto usnesení s pevným termínem 30. 11. Jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	S touto úpravou nechám hlasovat o navrženém usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 51-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 300. Nikdo se nehlásí. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P. K o v á ř í k :
	Z 300 - návrh usnesení beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 260. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 260 – v bodu I. u slova „věcného břemene“ vypadlo slovíčko „bezúplatné“, jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	S touto úpravou můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-2. Usnesení je přijato. 
	Otevírám rozpravu k tisu Z 007. Nikdo se nehlásí, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Agent 007 beze změn.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 264 k úplatnému převodu pozemků do vlastnictví majitelů staveb postavených v rámci družstevní výstavby. Slovo má kol. Klega.

P. K l e g a :
	Tisk Z 264 je tiskem sloučeným, jak jsme si na to již zvykli. Jedná se o majetkoprávní vypořádání pozemků, které jsou zastavěny stavbami ve vlastnictví bytových družstev v rámci legislativy, která byla platná před r. 1991.
	Dovolím si jednu technickou poznámku. V bodu 3 v příloze 1 tohoto usnesení  zpracování usnesení nebylo úplně přesné, proto je navržena jeho úprava. Návrhová komise disponuje touto úpravou. Mělo by to být čitelné na obrazovce. Vypadla tam v jedné části usnesení cena.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 264 s drobnou úpravou v příloze usnesení v bodu 3 ve schvalovací části, kde se doplňuje celková kupní cena. Jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 305 – k návrhu na úplatné nabytí vlastnictví pozemků. Kolega Klega.

P. K l e g a :
	Doplním ještě o Z 306.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Jde o společnou zprávu předkladatele pro tisky Z 305 a 306. 

P. K l e g a :
	Jsou to dva tisky, které řeší výkupy pozemků, které jsou zastavěny stavbami ve vlastnictví hl. m. Prahy, od jejich vlastníků. Jedná se o místní komunikace 2. a 3. třídy.
	V druhém případě jde o veřejnou zeleň, ve které jsou uloženy inženýrské sítě. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 305. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 305 beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 306. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 306 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 339, který se týká svěření věcí městským částem v rámci Statutu. Slovo má předkladatel kol. Klega.

P. K l e g a :
	Je to odejmutí, nikoli svěření, svěření je až dalším tiskem.
	Tisk Z 339 řeší žádosti dvou městských částí o odejmutí správy majetku. V případě MČ Praha 22 jde o veřejné osvětlení a v případě MČ Praha-Trója o odejmutí vodohospodářských staveb. Následně tento majetek bude předán správcům.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 339 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 337 k návrhu svěření správy věcí z vlastnictví hl. m. Praha městským částem Praha 2 a Praha 6. Slovo má předkladatel kol. Klega.

P. K l e g a :
	Tento tisk je svěření městským částem. Městská část Praha 2 požádala o svěření pozemků při ulicích Na Slupi a Botičská. Tento pozemek navazuje na školní hřiště, které je u této základní školy. 
(pokračuje Klega)

	Praha 6 požádala o svěření ploch veřejné zeleně, na kterých sama v tuto chvíli vykonává pravidelnou údržbu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Z 337 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Usnesení je přijato. Děkuji předkladateli.
	Dostáváme se k bodu pod pořadovým číslem 30, kde mohu konstatovat, že jsem dosud nezachytil žádný návrh na personální změny ve výborech ZHMP. Tento bod můžeme opustit.
	Závěrečným bodem jsou dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. Prvním přihlášeným je kol. Sedláčková. Nepřečtu přesně text interpelace nebo dotazu, prosím rovnou o slovo kol. Sedláčkovou.

P. S e d l á č k o v á :
	Interpelace je opět k čistírně odpadních vod, ale k další fázi. Interpelace se jmenuje Ověření informací z tisku.
	Byla jsem velmi překvapena, když jsem se asi před třemi týdny v časopisu Euro dozvěděla, že nejmenovaná právní kancelář obdržela zakázku na právní poradenství při řešení projektu čistírny odpadních vod, a to ve výši 46 mil. Kč. Když jsem si vzala nadprůměrné palmáre slušné advokátní kanceláře, vyšlo mi 15 tisíc právních hodin na tomto projektu.
	Chtěla bych vědět od představitelů města, jakým způsobem byla tato právní kancelář vybrána, jakým způsobem bylo stanoveno její palmáre a jaké dostala zadání pro svou práci. Pokud vím, projekt je zatím ve stádiu zrodu a nevím, jestli tato právní kancelář už mohla dostat zadán přesný rozsah prací. Nicméně musím říci, že 46 mil. Kč je naprosto šokující částka. 
	Prosím jednak vysvětlit, jednak písemně odpovědět.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	K ústní odpovědi je připraven kol. Gregar.

P. G r e g a r :
	Samozřejmě odpovím písemně. Tato právní kancelář byla vybrána veřejnou obchodní soutěží mezi renomovanými i zahraničními právními kancelářemi na maximální rozsah činností. Částka, kterou uvedl časopis Euro, byla myšlena jako maximální částka po celou dobu provádění projektu, který byl předpokládán do r. 2012.
	Z hlediska garancí, které jsou vyžadovány po právní kanceláři a které předpokládají takovou výši nákladů na projekt,  tato částka je ve své podstatě vysoutěžená a je oprávněná. Je naprosto maximální, nepřekročitelná. Předpokládáme podstatně nižší čerpání ze smlouvy. Odpovím ale písemně.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany – informace o VZ.

P. W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, dovolte mi, abych vás upozornil na vydání nové knihy, která se jmenuje 106 odpovědí na vaše dotazy, věc: příručka pro občany o svobodném přístupu k informacím a otevřenosti veřejné správy. Tato kniha je vydaná otevřenou společností OPS. Další informace je možné najít na internetové adrese „otevřete CZ“. Mohla by být užitečná pro zaměstnance Magistrátu, pro členy rady i pro zastupitele. 
	Když jsem listoval touto příručkou, zastavil jsem se nad jednou otázkou, kterou jsem zde před nedávnem kladl: které informace o průběhu a výsledku veřejné zakázky je povinný subjekt povinen na žádost žadatele žadateli poskytnout, aby se nedostal do rozporu ani s jedním z uvedených zákonů? Tehdy jako zastupitel jsem vyžadoval informace o některých vybraných veřejných zakázkách, konkrétně od pana ředitele Tomana. Dostalo se mi v zásadě zamítavé odpovědi s výkladem zákona o zadávání veřejných zakázek a zákona o svobodném přístup k informacím, podle něhož dokonce ani jako zastupitel nemám právo nahlédnout do zpráv o průběhu zadávání veřejných zakázek.
	Podle právního výkladu v této příručce však nelze právní ustanovení, podle něhož zadavatel je povinen umožnit přístup, nahlédnout do zprávy o zadávání veřejných zakázek uchazečům, vyložit jako omezovací ustanovení, jde naopak o rozšiřovací ustanovení, které pro účastníky soutěže představuje tři nadstandardní možnosti. Neznamená to tedy, že do zprávy o hodnocení a posouzení veřejné zakázky jsou oprávněni nahlížet pouze uchazeči této zakázky a vůbec to neznamená, že by informace z této zprávy bylo možné odepřít jakémukoli žadateli. Znamená to, že Magistrát je povinen komukoli poskytnout informace, nahlédnout do zpráv hodnocení a posuzování veřejných zakázek, tím spíše členům ZHMP. 
	Proto prosím pana ředitele Tomana, případně paní ředitelku právního odboru o znovuposouzení výkladu přístupu k těmto zprávám jak ve světle tohoto pohledu, tak ve světle novely zákona o zadávání veřejných zakázek.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je to z kategorie podnětů, nebo vyžadujete reakci okamžitou? Z přednesu jsem to nepochopil.

P. W i t z a n y :
	Rád bych měl odpověď na otázku žádost o umožnění přístupu, zda nadále trvá výklad odmítání přístupu ke zprávám o zadávání veřejných zakázek, či zda snad došlo k určitému posunu v právní interpretaci současné legislativy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím ředitele Magistrátu, aby se přihlásil k tomuto úkolu, zda odpoví ústně, nebo bude zpracován písemně.

Ředitel MHMP:
	Požádal bych o možnost písemného zpracování odpovědi na tuto interpelaci.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Jaroš – výsledky komunální politiky za dva roky.

P. J a r o š : 
	Dámy a pánové, svou úvahu jsem nazval Komunální politika, nebo jak se vám líbí.
	Před dvěma roky jsem byl zvolen zastupitelem hl. m. Prahy. Jak říká s oblibou kol. Gregor, pyšním se tím, že patřím mezi 70 zastupitelů v obrovském evropském městě, kteří snad mají aspoň nějaký vliv na životy dalšího více než milionu spoluobčanů. Rozumím steskům pana primátora o tom, že celá řada lidí zvolená za pražský kraj se k němu otáčí zády. Mohu vás i pana primátora ujistit, že v aréně zvané svět hraji nikoli v dresu rudém, jak by se předpokládalo, ale v dresu v barvách Prahy a ještě mám na zádech číslo Prahy 8. 
	Bilancování v půli cesty je nezvyklé, ale dělají to i jiní. Dovolte proto několik postřehů, komentářů a zásadních stanovisek k současnému dění. 
	Mám tři okruhy. První je Dopravní podnik. Jsou to zase informace z tisku a většinou mylné. Nevím proč. Byl jsem shodou okolností na panelové diskusi nazvané Vymeťte Dopravní podnik apod. Dočetl jsem se ve včerejší Večerní Praze, že lidé dali Dopravnímu podniku sodu. Není to pravda. Sestava Dopravního podniku v čele s panem generálním ředitelem vyhrála 5:0 a zcela smetla ty, kteří se snažili práci Dopravního podniku zjednodušit a zesměšnit. 
	Z novin jsem se dále dozvěděl, že nám nějaký Karel Wild z Hamburku radil, jak na problémy, že 130 pražských revizorů je neekonomicky využito a radí nám, jak ve dvojicích eliminují možnost úniku. Vniknou do vagónu a je vymalováno, a do druhé stanice je roztříděno zrno od plev. 
	Pokud jde o důvěryhodnost revizorů, když je jich víc, kdo by si dovolil nabídnout úplatek jen jemu? 
	Myslím si, že hrozba kontroly spojená s případnou ostudou a postihem, jak to dělá Dopravní podnik, je daleko účinnější než akční scény v Hamburku. Tolik k Dopravnímu podniku.
	Pokud jde o druhou oblast, zaujal mě článek v Mladé frontě, kde se hovoří, že hlídkující strážníci jsou lidem pro smích. Strážníci – rozuměj Městská policie, nikoli České republiky, to by si snad nikdo nedovolil kritizovat. Je to Mladá fronta z 9. listopadu. Článek hned v úvodu říká, že vedení města si spolu se strážníky Městské policie předsevzalo, že udělá pořádek v ulicích. Auta jezdí po pěších zónách, parkují na zákazech – to vše se mělo změnit. Zatím se to však nedaří. 
	Název článku vyvolává pocit marnosti. S prvními slovy v textu nesouhlasím. Myslím si, že se naopak začalo dařit. Mohu uvést několik pozitivních poznatků, ať už jde o služby před Magistrátem nebo na Praze 8. Vyjmenuji věci jako je rozhodnost, kvalifikovanost, bezkonfliktní přístup, autorita. To jsou atributy, které nejsou u městských policistů výjimkou. 
	Pane náměstku Blažku, pane řediteli, musím poděkovat, jaký to rozdíl proti Policii ČR.
	Poslední věc, která mě doslova nazvedla ze židle, byl článek Prahu lze řídit i z kantýny. Tato interpelace je spíše zamyšlením než klasickou trochou do mlýna, kde se v jedno těsto mísí polopravdy, lži, pomluvy a dohady, a výsledkem má být pravdivý obraz komunálního politika. Snažím se přijít na to, v čím zájmu je zveřejňovat do slova a do písmene bláboly, za které by se styděla i teta z Berouna. 
	Omlouvám se, byl to Večerník Praha, řekl jsem asi Mladá fronta, který v pátek 22. října dal kategoricky najevo Pražanům, že Prahu lze řídit i z kantýny. Podtitulky a doprovodné texty k fotodokumentaci jsou silnou kávou. V textu se dovozuje, že nízké ceny, doslova cenové bomby jsou dostupné pouze zastupitelům – uvádí se sýr, káva, pivo, je pro nás zcela zdarma svačina a oběd je prý samozřejmostí, řádně si ho užíváme spolu s pohodlím zrekonstruované jednací síně. Pan starosta Jančík je vyobrazen s mobilním
(pokračuje Jaroš)

telefonem a pravděpodobně má na starosti důležitější věci než je jednání pražského zastupitelstva. Ano, pan starosta Jančík je v čele jedné z největších městských částí, a proto si musí najít čas na řešení problémů s tím spojených, a to i když je na zasedání pražského zastupitelstva.
	Dále každý ví, mimo paní redaktorky, že guláš, karbanátky, chlebíčky, pivo, káva a další dobroty jsou dostupné všem a při jejich prodeji se nerozlišuje ty jsi náš, a ty ne. Do kantýny zajdou i vedoucí a ředitelé odborů, ředitelé městem řízených městských organizací, lobisté, starostové městských částí, poslanci Parlamentu i Senátu ČR. 
	Jako zastupitel hlavního města s plnou vážností oznamuji těchto několik závěrů. Nebudu více kupovat Večerník Praha, příliš mi připomíná tetu z Berouna, o svačinu a oběd se klidně podělím s paní redaktorkou, a Praha se z kantýny neřídí. To je má odpověď za více než 25 let práce v komunální politice. Můžete mi to věřit, nejsem z Berouna. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Myslím, že to je poznámka, která by si zasloužila odpověď možná od kol. Blažka, kterého z naléhavých důvodů omlouvám.
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Ambrož – pražské zdravotnictví.

P. A m b r o ž :
	Jsme v polovině funkčního období a stále nemáme koncepci zdravotní politiky a zdravotní plán hl. m. Prahy. Zajímalo by mě, jaké jsou důvody, kdo a jak tyto dokumenty připravuje.
	Dále by mě zajímalo, jak probíhá jednání s ministerstvem zdravotnictví o budoucnosti pražských fakultních nemocnic, vojenské a další dle budoucí koncepce
	Také by mě zajímalo, jak pokračuje jednání s ministerstvem financí o vlastnictví některých zdravotnických zařízení jako je např. poliklinika na Jarově, na Vinohradech a další.
	Prosím o písemnou odpověď.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je požádáno přímo o písemnou odpověď, takže můžeme přejít k dalšímu podnětu. Kol. Hošek – herny v metru. 

P. H o š e k :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, zvolil jsem jiné místo k interpelaci, protože se domnívám, že už podprahově nevnímáme, o čem si tady povídáme. Byl bych rád, kdybychom si věnovali trochu pozornosti.
	V pondělí jsem otevřel v rámci naší diskové konference problém heren obecně, ale zaměřil jsem se na herny v metru. Domnívám se, že tato oblast podnikání je spojena s hodně rizikovými faktory, že se na ni často nabaluje kriminalita různého druhu, oblast drogová, že to má významný společenský dopad na mladé lidi apod. Domnívám se, že tato věc je potřeba řešit dlouhodobě.
	Posledním výkřikem v srpnu bylo, když u kasina Royal vybouchl granát, který upozornil na to, že to není nebezpečné jen uvnitř, ale i navenek, a to i fyzicky nebezpečné. Ukázalo to, že potřebujeme, aby se k tomu město nějak vyjádřilo. Pan primátor se k tomu vyjádřil jednoznačně, byl jsem tomu rád, reakce byly pozitivní – že nějakým způsobem budeme omezovat herny ve městě a že se zaměříme především na městský majetek.
	Zdá se, že se zatím nic nestalo, žádné usnesení rady nebo něco podobného jsem neviděl. Zdálo se, že to všechno usnulo. Spousta lidí se u mne dotazovala, proč město nečiní, co řeklo. 
	Podívám se na oblast, která je nám nejbližší, oblast dopravy – metra. Je to místo, které je veřejně přístupné, jsou to naše městské prostory. Zkusil jsem si zmapovat situaci. Přiznám se, že jsem nedostal přesné informace včas, takže některé mé informace z tiskové zprávy nebyly přesné. Nebyly to ovšem lži, jak jsem byl obviněn od některých představitelů města, byly to jen nepřesné informace.
	V metru máme 14 provozoven heren, které jsou většinou non stop. Jsou to herny, které zabírají nejlukrativnější místa v metru, v místě, kde se denně pohybují statisíce osob, mládeže, dětí. Pohybují se tam nuceně, protože nemohou obejít tuto oblast. Domnívám se, že tyto herny jsou na ráně a že je to takto špatně. Dotazoval jsem se u Dopravního podniku. Dostal jsem informace, že tyto herny plní určitou funkci ekonomickou a že celý výtěžek, který z heren dostáváme, je 8,5 mil. Kč ročně. Před několika hodinami jsme schvalovali dotaci k rozpočtu přes 7 mld. Kč, takže si umíme představit, jakým ekonomickým přínosem pro Dopravní podnik může být 8,5 mil. Kč. Také si můžeme představit, jaký to má dopad na město. Tento způsob provozování na našem majetku, který je nejblíže občanovi, provozujeme volně a hledíme jen na to, kdo dá nejvíc. Průměrné plnění ceny v těchto místech je něco přes 9000 Kč. Zdá se, že je to hodně. Nicméně znám místo na Žižkově, které provozuje kulturní aktivity, požaduje také grant od města, a tam dává vlastník požadavek 12000 Kč/m2/rok. Je 9000 Kč v metru hodně, nebo málo, nebo je 12000 Kč na Žižkově hodně, nebo málo? To ponechávám ale ostatním. 
	Chtěl jsem jen upřesnit některé údaje, protože se domnívám, že musíme činit kroky, které budou snižovat a rušit provozování heren a kasin ve městě a chci, abychom začali na vlastním majetku. 
	Doplním požadavky, které jsem přednesl na naší tiskové konferenci.
	Požadoval bych od radního Šteinera kompletní seznam heren v prostorách metra a subjektů, se kterými byla smlouvy uzavřeny.
	Také bych požadoval, kdy byla každá jednotlivá smlouva uzavřena, na jakou dobu, s jakou cenou a jaké jsou případně jiné podmínky plnění smlouvy, např. snížení plateb při investicích apod.
	Dále požaduji právní analýzu možného ukončování smluv a navrhovaný harmonogram postupu.
	Dále požaduji od radního Šteinera, kde jsou smlouvy k nahlédnutí. Jako zastupitel určitě mám právo k nahlédnutí do těchto smluv a rád bych se do nich podíval. 
	Požaduji, aby radní navrhl usnesení rady hl. m. Prahy a doporučení představenstvu Dopravního podniku zavázat se neobnovovat herny v metru a naopak je rušit.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r : 
	Omlouvám se, vstupuji s technickou poznámkou. Moc prosím kol. Bursíkovou, je nás teď 35, nemohl bych dokončit ještě dva body interpelací. Je to vážný problém z titulu jednacího řádu, jinak se scházíme zítra na dva body interpelací. 
	Je nás teď 38, můžeme pokračovat, už jsme zase usnášeníschopní.

P. H o š e k :
	Požadavek na primátora Pavla Béma. Žádám, aby provedl zmapování všech nebytových prostor v majetku města, ve kterých jsou kasina a herny, a návrh na jejich redukci v harmonogramu. Domnívám se, že v lednu by takový harmonogram mohl předložit.
(pokračuje Hošek)
 
	Od náměstka primátora mgr. Blažka žádám urychlit přípravu vyhlášky na regulaci tohoto druhu podnikání v Praze a informovat o harmonogramu přípravy veřejnost a zastupitele. Jsem přesvědčen, že se jedná jen o konkrétní naplnění slibů, které představitelé města dali v poslední době a doufám, že bude naplněn. Děkuji za pozornost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předpokládám, že odpověď je vyžadována písemně. Přesto prosím kol. Šteinera o co nejstručnější vyjádření.

P. Š t e i n e r :
	Nebudu hovořit o lži, protože kol. Hošek sám uznal, že se dopustil nepřesností. Jako o lži jsem se vyjádřil o jeho tvrzení, že dozorčí rada a představenstvo Dopravního podniku selhaly, protože za poslední tři roky uvedly nově do prostoru metra více než 20 kasin a heren. Je to lež. Trvám na tom, že heren je 14, z nichž velká část je dědictvím první poloviny 90. let a v uplynulých 2 – 3 letech jich v metru vznikla velmi malá menšina.
	Přesto naplním jeho požadavky. Není pravda, že představenstvo v něčem zklamalo, naopak, všechny tyto pronájmy za účelem provozování heren byly vždy se souhlasem příslušné městské části. To zdůrazňuji, nejedná se o žádnou aktivitu nebo svévoli Dopravního podniku. Do letošního roku byla takováto aktivita v metru vnímána jako porovnatelná s jinými typy obchodního využití nebytových prostor v metru. 	Vnímám, že po některých událostech bezpečnostní politika pravděpodobně převáží nad ekonomickým výnosem, v tom s kol. Hoškem souhlasím, nicméně žijeme v právním státě. To, co Dopravní podnik ve spolupráci s vedením města udělal okamžitě po neblahých událostech, po nichž začala diskuse o vhodnosti či nevhodnosti kasin v metru, znamená, že udělal stop stav na povolování jakýchkoli nových heren a staré smlouvy prodlužovány nejsou. Mohu potvrdit to, po čem kol. Hošek volal. Nicméně stávající smlouvy běží. Rád předložím právní analýzu, která se bude zabývat tím, jak postupně v horizontu několika let ukončit veškeré tyto typy smluvních vztahů na majetku Dopravního podniku. 
	Teď se dostávám k tomu nejpodstatnějšímu. V obou denících, které otiskly články na toto téma s nepravdivými vyjádřeními pana dr. Hoška, bylo jako ilustrační foto použito fotografie herny Na Můstku, která je ve velmi nedaleké vzdálenosti od vstupu do stanice metra, ale nemá s Dopravním podnikem nic společného, protože je v soukromém objektu. Stejně tak řada heren či kasin, které můžeme vidět v bezprostřední blízkosti vstupů do metra nebo ve vestibulech, leckdy nemá s Dopravním podnikem nic společného. Tohoto cílového „ideálního“ stavu této nirvárny, po které pan dr. Hošek volá, kdy v blízkosti stanic metra nebude vidět ani jeden hrací automat, pokud k tomu nebudeme mít souhlas a spolupráci městských částí, stejně nikdy nedosáhneme. Na to je upozorňuji jako na určitý aspekt, který možná ukáže, že se připravíme minimálně o určitou část výnosů z těchto nebytových prostor, a o to více na tom budou profitovat ti, kteří potom pravděpodobně zvýší nájemné za své nebytové prostory díky tomu, že se sníží absolutní nabídka těchto dostupných prostor na trhu. 
	Přesto nejsem proti, jsem pro to udělat tuto právní analýzu během tolika let, kolik vyplývá ze současných smluv ukončit tyto smluvní vztahy, ale upozorňuji, a tím se vracím k potenciálním úsporám v Dopravním podniku, že to ve svém důsledku bude znamenat nutnost navýšení dotace pro Dopravní podnik, byť souhlasím v řádu milionů,

(pokračuje Šteiner)

nikoli desítek nebo stovek milionů. To jen pro to, abychom dali na misky vah všechny argumenty a pohledy na tuto věc.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Budu postupovat ve smyslu jednacího řádu. Dalším přihlášeným je občanka hl. m. Prahy paní mgr. Ivana Kreuzmanová. Týká se čtyř bodů pro kulturu. Myslím, že ve smyslu zákona musíme hlasovat o tom, zda může nebo nemůže paní Kreuzmanová vystoupit.
	Kdo je pro to, aby paní Kreuznanová mohla vystoupit? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 25-1-1. Musím říci, že v tuto chvíli hlasovalo v sále 27, přestože je nás přítomno 39. Ti, kteří nehlasovali, vyjádřili také svůj názor. Je mi moc líto, prosím paní Kreuzmanovou, aby body dala písemně, budou rozdány všem členům zastupitelstva a bude na ně odpovězeno v rámci jednotlivých kompetencí. Je mi to moc líto, ale slovo udělit nemohu.
	Dalším přihlášeným je kol. Urban, Praha 3, sídliště Chmelnice, výskyt azbestu během sanačních prací.

P. U r b a n :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, rád bych předložil jako interpelaci jeden problém, s kterým se na náš klub obrátili členové občanského sdružení Chmelnice, kde nás požádali o pomoc, aby urychleně byla přijata opatření, která by sanovala životu nebezpečný prach z bytů nájemníků v ulici K Lučinám na Praze 3. 
	Tento problém byl i značně medializován. Nechci hovořit o tom, jak to bylo prezentováno v médiích nebo v tisku. Tento problém je skutečný a je to fakt, který by neměl být pouze zprávou jednoho dne, o kterém se druhý den hovoří a třetí den se na něj zapomene.
	Určitě mi dá pan náměstek za pravdu a ze své profese ví, že v 60. a 70. letech azbest a jiné nebezpečné materiály byly používány ve stavebních materiálech v rámci sídlištní výstavby. I starostové jiných městských částí, kde se sídlištní výstavba prováděla, vědí, že se tento problém může kdykoli naskytnout. Proto se domnívám, že by zde mělo město zaujmout jednotný postoj k řešení těchto problémů, který je dán platnými zákonnými předpisy a vyhláškami. 
	Na základě stavebního ohlášení začaly stavební firmy začátkem května t. r. rekonstrukci bytových jader včetně opravy stoupaček, a to při plné obydlenosti bytů daného sídliště. Demontáž kanalizačních trubek, které jsou vyrobeny z osinkocementového materiálu, byla provedena hrubou destrukcí pomocí mechanických nástrojů, a to tak, že trubky byly přímo rozřezávány na kusy v místě jednotlivých bytů. V té době byli téměř všichni obyvatelé domu v bytech, neboť jen krátce před započatou rekonstrukcí informoval obecní úřad nájemníky, že musí být přítomni v daných bytech od 7 hodin ráno do 17 hodin, aby zpřístupnili dle požadavku samostatné bytové jednotky pro nutné opravy stavebním firmám. Nikdo tyto nájemníky neinformoval, že dojde k odstraňování životu nebezpečných materiálů. Nájemníci se domnívají, a sdružení to v několika dopisech tlumočilo, že tento postup byl nejen nesprávný, ale přímo trestný.
	Proto také občanské sdružení Chmelnice a někteří nájemníci podali trestní oznámení, jehož kopii máme k dispozici. Obrátili se i o pomoc na pana dr. Polaneckého, hlavního hygienika hl. m. Prahy, a obrátili se i dopisem o pomoc na ministerstvo životního prostředí. Doufal jsem, že oba kolegové, jak pan dr. Polanecký, tak pan dr. Novotný, by se k tomu mohli vyjádřit na mikrofon, ale bohužel zde nejsou.
(pokračuje Urban)

	Proto bych požádal pana primátora o písemnou odpověď na tuto interpelaci.
	Rád bych požádal pana primátora, aby vyzval představitele MČ Praha 3 pana starostu Milana Českého k činnosti ve věci sanace nebezpečných látek na jmenovaném sídlišti Chmelnice. Žádám rovněž, aby představitelé MČ Prahy 3 jako vlastníka dotčených domů neprodleně informovali nájemníky o výsledcích měření přítomnosti nebezpečných látek. Nejedná se jen o azbestový prach, ale i čedičová vlákna v bytech na jmenovaném sídlišti. 
	Důrazně žádám, aby majitel nájemních bytů začal urychleně jednat ve věci sanace těchto bytů, jelikož každý den v takto zamořených domech ohrožuje zdraví nájemníků a jelikož tito lidé vdechují další životu nebezpečné látky díky nečinnosti kompetentních úředníků a stále více si tím poškozují zdraví. Ve jmenovaných objektech bydlí lidé všech věkových kategorií včetně malých dětí. Pro ně to má největší dopad.
	K celé situaci nemuselo dojít, pokud by kompetentní orgány, to znamená ať už majitel bytových domů MČ Praha 3, tak i odpovědný stavební odbor městské části a městský hygienik, již v květnu 2004 při demontáži kanalizačních trubek prvního domu zjednali nápravu, tím nemuselo dojít k pokračování zamořování dalších domů a k této skandální kauze. Děkuji za pozornost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Celá interpelace směřovala k písemné odpovědi. Dalším přihlášeným je kol. Hošek.
	Použiji gong, protože ke mně přišla stížnost, že při hlasování o vystoupení paní Kreuzmanové nebyli někteří kolegové upozorněni dostatečně dopředu.
	Budeme hlasovat, zda může vystoupit paní Kreuzmanová. Předchozí hlasování se nepodařilo. 
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 28-2-3. Nepodařilo se to, registrováno je 39 členů zastupitelstva. Končím konstatováním, že 4 body budou předány všem členům zastupitelstva a bude na ně včas ve lhůtě odpovězeno, protože se ústní vystoupení bohužel uskutečnit nemůže. 
	S tímto konstatováním jsme vyčerpali sebe i dnešní program. Končím jednání zastupitelstva. Děkuji za pozornost.