Stenozápis ze 16. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 24. 4. 2008 
Prim.  B é m :
	Vážené paní starostky, vážení páni starostové, dámy a pánové, hosté, dovolím si zahájit  16. zasedání ZHMP. Všechny vás na něm srdečně vítám.
	Konstatuji, že dnešní zasedání bylo řádně svoláno, byli na něj pozváni všichni členové zastupitelstva. Dovolte, abych připomněl, že i dnešní zasedání se přenáší na internetových stránkách www.magistrát.praha-město.cz. 
	Dámy a pánové, podle prezence je v tuto chvíli přítomno 53 zastupitelů, to je nadpoloviční většina členů ZHMP a mohu konstatovat, že zasedání je usnášení schopné.
	Písemně se omlouvali páni zastupitelé a paní zastupitelky: pan Svátek, pan Šlosár, pan Rückl, pan dr. Macek, pan Šteiner hlásí pozdní přichod, paní Tylová.
	Dámy a pánové, dovolím si požádat o ověření zápisu z dnešního jednání pana kolegu Richtera a pana kolegu Zajíčka. Mám váš souhlas, děkuji.
	Dovolím si předložit návrh návrhového výboru ve složení: Tomáš Chalupa – předseda, členové – Alena Samková, František Stádník, Antonín  Weinert, Jiří Witzany, Petra Kolínská, František Hoffman. Za tajemnici výboru navrhuji paní dr. Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního.
	Má někdo dotaz či připomínku ke složení návrhového výboru? Nemá. Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme zvolili návrhový výbor.  
	Dovolím si konstatovat, že jste obdrželi návrh programu jednání, následně upravený, který odsouhlasila Rada hl. m. Prahy v úterý 22. dubna. V rámci upraveného návrhu programu jednání byly dodatečně zařazeny tisky schválené na jednání Rady. Jedná se o tisky, které byly zařazeny pod poř. číslem 13/3, 13/4  - paní nám. Kousalíková, 14/2, 20 a 21. S ohledem na jejich urgentnost vás žádám, abyste souhlasili s jejich zařazením.
	Dámy a pánové, otevírám rozpravu k upravenému programu jednání. Do diskuse je přihlášen pan kolega Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	 Vážený pane primátore, obdržel jsem od Rady hl. m. Prahy k vyřízení petici kulturních pracovníků. Posoudil jsem všechny právní aspekty a lhůty, které jsou, a protože dnes jsou přítomni i zástupci kultury, jsem připraven – pokud bude vůle zastupitelstva a zástupců kultury – předložit materiál týkající se této petice dnešnímu zasedání ZHMP. To je můj návrh. 

Prim.  B é m :
	Pan Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolil jsem si nechat rozdat do schránek tisk Z 770, který se týká návrhu změny zákona o platu a dalších záležitostech poslanců, týkající se zrušení bezplatného jízdného v zoufalé snaze posunout procedurálně tento bod o kousek dál. Připomenu, že poprvé jsem tento návrh oficiálně doručil radě před více než 4 měsíci, jak vyplývá z přílohy před měsícem, v souladu s čl. 23, podle něhož by se rada měla nejdéle do 15 dnů od doručení k návrhu vyjádřit, a rozeslat legislativní návrh všem členům zastupitelstva a všem výborům. Nestalo se tak stále. Dostal jsem pouze odpověď pana nám. Blažka, která je také v příloze. Je odpovědí ve stylu vyjádření se k podání občana. Nemyslím si, že je naplněním tohoto jednacího řádu. Myslím si, že je to trochu odpověď humorná týkající se chybějících nebo přebytečných teček, ale ne samotné podstaty tohoto návrhu. Myslím si, že je 
(pokračuje Witzany)

to trochu výsměch jednacímu řádu a tomuto ctěnému zastupitelstvu. Pokusím se k tomuto vrátit v interpelacích, a to z toho důvodu, že včera na grémiu bylo zařazení bodu do programu odmítnuto. 
	Tento návrh neuplatním, počkám na doběhnutí některých jednání v Parlamentu, kde se řada politiků pokouší jít obdobným směrem. Myslím si, že by bylo dobré tento bod v souladu s jednacím řádem projednat, vyjádřit se k němu a zařadit. 

Prim.  B é m :
	Paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Můj požadavek na změnu programu je následující: pokud bude zařazeno projednávání petice, nemám žádný návrh, pokud nebude, žádám o zařazení bodu informace o kulturní politice, v němž bychom mohli dát prostor těm, kdo petici napsali a kdo tady jsou, aby nás s ní seznámili.

Prim.  B é m :
	Pan Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Budu podporovat hlasováním zařazení petice na projednání, ale žádám, aby byly z předsednických lavic odstraněny plakáty, které snižují důstojnost projednávání v zastupitelstvu. (Pískot)

Prim.  B é m :
	Pan Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	 Včera zasedalo politické grémium. Patřil jsme ještě včera mezi ty, kteří říkali, že petice nebyla projednána v našem klubu, nedostali jsme ji. Po včerejším dlouhém telefonickém rozhovoru s panem primátorem a po dnešním jednání s Milanem Richterem, který též podporuje zařazení této petice a protože ještě nikdo na tomto zasedání toto zařazení nenavrhl a protože jsem poslední, jménem klubu ODS navrhuji zařazení petice jako bod číslo 1 na tomto zasedání. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Konstatuji, že tím jsme vyčerpali diskusi k návrhu programu dnešního jednání. Dovolím si obrátit vaši pozornost ke správcům jednotlivých kapitol, resp. těch, kterých se jednotlivé návrhy dotýkají. Nejprve pan nám. Blažek – jízdné, návrh kolegy Witzanyho.

Nám.  B l a ž e k :
	Doporučoval bych s plnou vážností ten krok, který zde zmínil kol. Witzany, vyčkat na to, jak dopadne legislativní proces v Parlamentu, návrh zákonodárců jak z hlediska Senátu, tak Poslanecké sněmovny. Myslím si, že ambice hl. m. Prahy předložit tento zákon, rozjet nový proces, o dalších 8 – 9 měsíců to zpomalit, nebylo by v této chvíli rozumné, znamenalo by to zdržení a odpůrcům tohoto kroku by to mohlo dát další argumenty, proč v této chvíli v rámci stávajícího procesu, který v Poslanecké sněmovně probíhá, záležitost pozdržet.

(pokračuje Blažek)

	Jsem připraven na příští jednání zastupitelstva předložit ve spolupráci s panem dr. Witzanym aktuální stav a zařadit to jako řádný bod. Dva roky se to řeší, ale stále se to nedotáhlo. Nedomnívám se, že vlastní zákonodárná iniciativa v této chvíli je správným krokem. 

Prim.  B é m : 	 
	 Bude projednáno na některém z příštích jednání zastupitelstva.
	Pan kolega Richter má slovo.

P.  R i c h t e r :
	Také podporuji zařazení bodu projednání petice Za Prahu kulturní, protože se tady sešly dva názorové proudy a je třeba tuto problematiku prodiskutovat. (Potlesk, pískot.)

 Prim.  B é m :
	V této chvíli můžeme přistoupit k hlasování o návrhu programu s tím, že tento návrh programu bude doplněn o bod, který nese název Petice Za Prahu kulturní, tisk Z 780. 
	Můžeme přistoupit k hlasování. Připomínám, že je to návrh kolegy Žďárského, předsedy klubu ODS na pražské radnici. Hlasujeme o jeho návrhu na zařazení tisku Z 780- petice Za Prahu kulturní. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Máme před sebou tisk kolegy Witzanyho s tím, že prosím pana doktora, zda by se vyjádřil k návrhu pana nám. Blažka projednat tento materiál na příštím zasedání zastupitelstva, nebo zda trvá na projednání dnes.

P.  W i t z a n y :
	Řekl jsem to ve svém komentáři. Navrhl jsem realisticky odložení na příští jednání zastupitelstva, byť jsem okomentoval stávající stav. Myslím si, že je to ve shodě.

Prim.  B é m :
	Nemusíme hlasovat o tomto návrhu, neboť to bude řádně zařazený tisk, případně bude hlasováno o jeho zařazení na příštím jednání zastupitelstva.
	V této chvíli s konstatováním, že do informací navrhuje paní nám. Reedová zařadit tisk Z 799-informace o přijatých projektech v 1. výzvě operačního programu Praha-adaptabilita a operačního programu Praha-konkurenceschopnost, požádám vás, abychom hlasovali o finální podobě programu dnešního jednání zastupitelstva. Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 63, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Konstatuji, že program jsme schválili.
	Konstatuji, že je možné projednat tisk, který byl zařazen dodatečně na jednání dnešního zastupitelstva, to je petice Za Prahu kulturní. Slovo má pan kolega Richter. 
	Technická připomínka pan Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Bylo by dobré, kdybychom tisk projednávali, až bude rozdán. V tuto chvíli probíhá jeho rozdávání, domnožení petice. Zastupitelstvo by si zasloužilo, aby se s peticí mohlo seznámit. V tuto chvíli většina členů zastupitelstva petici nezná. Prosím, abychom počkali aspoň 10 minut, až bude rozdán materiál a petice, aby zastupitelstvo vědělo, o čem jedná. Je to technický návrh. 

Prim.  B é m :
	Poprosím o komentář správce příslušné kapitoly pana radního Richtera.

P.  R i c h t e r :
	Myslím si, že tisk na projednání je připraven, jde o formální rozdání. Připravil jsem si úvodní slovo k této věci. Je o vývoji grantového systému v hl. m. Praze. Myslím si, že mohu prezentovat zhruba osm minut svou prezentaci, mezitím bude tisk rozdán. Všichni zastupitelé to znají. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	V tuto chvíli to není procedurální překážka v projednání příslušného materiálu. Tisky budou rozdány V této chvíli má slovo kolega Richter. 
	Opakuj: jak petice, tak tisk bude rozdán. Paní Ryšlinková mi včera petici ukazovala, velmi dobře ji zná. Žádné procedurální obstrukce nestrpím. Pan kolega Richter má slovo. (Potlesk)

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, několik slov ke grantovému systému pro kulturu hl. m. Praha. Je potřeba shrnout historii, to znamená r. 2007. V tomto roce byly rozděleny granty a část kulturní obce přišla s kritickými návrhy. Výhrady vidíte: rozdělování podle subjektivních kritérií, malá podpora mladým začínajícím umělcům, o grantech rozhodují pouze politici, příliš mnoho peněz rozděleno formou partnerství, nejistota žadatelů, že obdrží grant a málo peněz na granty. 
	Na tomto základě rada a zastupitelstvo rozhodlo o přípravě změny grantového systému  a o aktualizaci. Byly uskutečněny workshopy, z kterých vzešel návrh aktualizovaného grantového systému. 
	Probereme si jednotlivé výhrady z r. 2007 a k tomu vysvětlení.
	V r. 2007 byla kritika – rozdělení pouze podle subjektivních kritérií. Podle aktualizovaného systému je 25 % prostředků rozdělováno podle objektivního, jasného kritéria počtu prodaných vstupenek a 75 % prostředků je rozdělováno podle stávajících uměleckých, dalo by se říci subjektivních, ale uměleckých kritérií. (Pokřik)
	Druhá výhrada: malá podpora mladým a začínajícím umělcům. V r. 2007 titul umělci získal z rozpočtu města 310 tis. Kč. (Pískot). Na tuto výtku reagovaly 4 pilíře. Jedním z nich je podpora mladým a začínajícím umělcům – schválená částka 40 mil. Kč na r. 2008. (Potlesk)
	Další výhrady z r. 2007: o rozdělení grantů rozhodují pouze politici. Na můj návrh grantová komise je složena pouze z odborníků, kteří rozdělují peníze a navrhují konkrétní částky. (Potlesk.) Na základě návrhů těchto odborníků byly granty na r. 2008 rozděleny.
	Čtvrtá výhrada: příliš mnoho peněz rozděleno formou partnerství. Byl požadavek na snížení rozpočtu partnerství a přesun do grantů. 
	Co se stalo v r. 2008 opět na můj návrh. V rozpočtu na r. 2008 byla snížena položka partnerství z 55,5 mil. Kč v r. 2007 na 25 mil. v r. 2008. (Potlesk)
	Další výhrada z r. 2007: nejistota žadatelů. Říkali, že se bojí, že grant získají, že neví, za jaké peníze zajistí základní chod svých organizací. Opět odpověď: dotace na vstupenku, protože ta dává jistotu zabezpečení základního běžného provozu divadla (pokřik, pískot).
	Poslední výhrada: že je v r. 2007 málo peněz na granty. V rozpočtu na r. 2008 byla položka grantů zvýšena o 38 mil. – ze 170 mil. v r. 2007 na 208 mil. Do kultury šlo více peněz. (Pískot, volání: odstoupit!)
	Jestli vzýváte demokratickou společnost, necháte mě domluvit, a pak projevíte svůj názor. Myslím, že je to slušné, abych přednesl své slovo. Vy své názory také vyjadřujete, já shrnuji pouze fakta.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolte, abych vám představil základní pravidla pro jednání ZHMP. 
	Za prvé. Veřejnost ať už kulturní nebo nekulturní, odborná, odporná nebo neodborná, je na zastupitelstvu vítána.
	Za druhé – musí respektovat určitá pravidla. Pravidla říkají toto: každý reprezentant veřejnosti se může přihlásit do diskuse, ale musí to udělat pouze standardní procedurou, to znamená přihlásí se a o jeho vystoupení bude hlasováno. Není možné vykřikovat, rušit probíhající jednání zastupitelstva, Chápu, že jsme v projednávání fenoménu, který je plný emocí, ale přesto vás prosím, abyste nejprve nechali domluvit, pana radního Richtera, a poté si dovolím navrhnout formu a způsob, jak se v této sestavě pokusíme nalézt východisko a nějakým způsobem vést rozumnou debatu, která ve finále může vést k rozumnému závěru. Pokud jste sem přišli proto, abyste o kultuře diskutovali, tato pravidla respektujte. 
	Slovo má pan kolega Richter. 

P.  R i c h t e r :
	Další stránkou je rozdělení grantů v r. 2008. Byly rozděleny na návrh odborníků, kteří jsou v grantové komise. Objevily se opět výhrady a vznesla se kritika – pro mé překvapení – ke grantové komisi. Jsou v ní pouze odborníci, rozhodovat by měli politici, nesou politickou odpovědnost. 
	Další kritika: málo peněz v grantovém systému proti r. 2007. Už jsem říkal, že byl navýšen rozpočet. Do r. 1996 hl. m. Prahy nerozdělovalo žádné granty na kultury, a divadla existovala. V r. 1996 jsme poprvé zavedli institut grantů a kultura dostala 16254 tis. Kč. V r. 2000 to bylo 33,5 mil. Kč, v r. 2003 už to bylo 90 mil. Kč a v r. 2008 to je 208 mil. Kč. Na příští rok, pokud ztransformujeme příspěvkové organizace, granty budou 485 mil. Kč. 
	Další kritika: dotace na vstupenku – zásadní nesouhlas. Dám vám argumenty. Dotace na vstupenku byla pozitivně diskutována v přípravných wokrshopech, byla schválena drtivou většinou 13 hlasů ku 3, 2 se zdrželi, u kulatého stolu, u kterého seděli tito lidé: Vladimír Procházka – Činoherní klub a zároveň Iniciativa pro kulturu, Ivona Kreuzmanová – ministerstvo kultury, dříve Tanec Praha, Ondřej Hrab – Divadlo Archa, Marta Smolíková – Prokultur(?), členka grantové komise, Karel Jech – Strana zelených, člen výboru, Šimon Pelar – Rada uměleckých obcí, Jana Ryšlinková – členka výboru, SNKED a další jako rektoři vysokých škol, zástupci Liberálního institutu i zástupci poradního sboru primátora. Tito všichni tento grantový systém schválili.
	Dotace na vstupenku nehodnotí kvalitu umění, dává jistotu zabezpečení základního běžného provozu divadla, to, po čem všichni žadatelé tak horlivě volali, a zároveň je vztažena k divákovi, to znamená respektuje preferenci diváka. 
	Dotace na vstupenku je objektivní, transparentní kritérium, je to přímá podpora divákovi. Tento princip dotace na vstupenku znáte jako dotaci ceny jízdného. Jízdné MHD je také dotováno městem. Byl bych strašně nerad, abychom otvírali Pandořinu skříňku a začali posuzovat, jestli někdo je podnikatel a když jede v metru, aby si lístek zaplatil za plnou hodnotu. Dotace na vstupenku je poskytnuta všem subjektům, bylo to 50 mil., a pouze 32 mil. 
dostaly tzv. komerční subjekty. V celkovém objemu peněz je to 4,8 %. Dnešní diskuse a revolta je kvůli 4,8 % peněz. 
	Málo peněz partnerství. To je totální paradox, protože minulý rok byla snaha, aby se partnerství navýšilo. 
	Tady máte snižování rozpočtu z r. 2007 na r. 2008 za jednotlivé oblasti na Magistrátu. Zdravotní a sociální oblast -146 mil., Technická správa komunikací -1,67mld. Kč, jsou to chodníky a silnice, je to přímo spojeno s bezpečím a zdravím obyvatel. Po chodníku chodí každý, nejen ten, kdo jde po něm do divadla. Dopravní podnik hl. m. Prahy -1,7 mld. Kč. 

(pokračuje Richter)

Víte, co toto číslo skrývá? Drobné zvýšení jízdného, které musí zaplatit každý z vás a jsou za ním skryty stovky propuštěných zaměstnanců, protože Dopravní podnik šetří. 
	Paradoxně kultura šla nahoru – 97 mil. Kč. Peněz do kultury je víc. (Křik)
	Peníze, o kterých jsme hovořili, jdou na výstavbu okruhů, na to, aby občané v Praze měli menší hluk. To jsou infrastrukturní náklady, které potřebujeme. 
	Porovnání grantových systémů. Sociální oblast: od r. 2004 – 2008 rozdělili jsme 364 mil., zdravotnictví 50 mil, kultura dostala přes miliardu.
	Rozpočet kultury je 1,5 mld. Kč na rok  z toho 660 mil. dostávají kulturní subjekty, je to na všechny žánry. V Praze funguje 98 divadel. Máme 1200 tis. obyvatel. Do divadel dává město ročně 427 mil. Kč. Víte, kolik z těch 98 divadel těch 430 mil. dostává? Osmnáct, 80 divadel nikdy nedostalo ani korunu. Těch 18 divadel čerpá 60 % všech peněz na kulturu, a 80 divadel nedostalo nikdy nic. Jak mohou existovat, nedostávají žádnou podporu? Praha má 81 divadel na milion obyvatel, Vídeň 42 divadel, Bratislava 47 divadel, Budapešť 26, Paříž – Mekka umění – 13 divadel na milion obyvatel
	Jak bude vypadat grantový systém v r. 2009? V komisi budou rozhodovat opět odborníci. Z 660 mil., které jdou na kulturu, bude rozděleno 485 mil. – to bude obsah grantového systému. Víceleté granty budou 360 mil. Kč. 
	Přínosy: vyloučení politiků a úředníků z rozhodování, zkvalitnění poskytování služeb. Žadatelé budou ale muset obhájit svou uměleckou hodnotu a své projekty před odbornou komisí jednou za čtyři roky. 
	Pokud zachováme čísla, o kterých hovořím, budoucí grantový bude vypadat tak, že bude mít 10,3 %, umělecká hodnota také, mladí umělci 5, a víceleté granty 74 %. Na čtyři roky zatěžujeme rozpočet města 360 mil., což je 75 %.
	Dámy a pánové, než vám poděkuji za pozornost, držím tady petici. Hovořili jsme o divadlech, která dostávají nebo nedostávají. Kolik lidí je podepsáno pod touto peticí, kteří nedostávají ani korunu z rozpočtu města? Nikdo. (Křik) Demonstrují jen ti zástupci divadel, kteří dostávají a utrácejí 430 mil. Kč. (Křik) Je to proto, že se obávají a chtějí se vyhnout umělecké soutěži. Tak si to překládám. (Křik) Lidsky tomu rozumím. Příklad Divadla Semafor - pan Suchý. Po znemožnění jeho podnikání, protože mu divadlo bylo vytopeno, Praha mu podala pomocnou ruku. Za 50 mil. z městských peněz mu bylo zrekonstruováno divadlo a dáno za nekomerční nájem. Každý měsíc k tomu pan Suchý dostával od města 666 tis. Kč. Nedivím se mu, že tu dnes je, protože v r. 2008 dostal od grantové komise pouze 360 tis. Kč měsíčně. Chápu, že tady musí být a vyjadřovat svůj názor. 
	Petice bojuje za mé odvolání. Jen shrnu, co jsem učinil. Nejsme členem grantové komisi a chci říci, za co navrhujete mé odvolání. Že jsem dal moc o rozhodování peněz odborníkům, že jsem navýšil peníze do resortu kultury možná navzdory svým kolegům, kteří museli zaznamenat zásadní škrty. Děkuji vám. (Pokřik, potlesk, pískot)

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, máme za sebou předkládací zprávu radního, který je zodpovědný za příslušnou oblast. Troufnu si veřejnost poučit, nejde to jinak, protože je nás tady moc a diskuse musí mít nějaká pravidla hry.
	Za normálních okolností by probíhala diskuse, kterou za několik vteřin otevřu, uvnitř zastupitelstva. 70 zastupitelů má právo se přihlásit, mou povinností jako předsedajícího je dát jim slovo. V nějaké chvíli je možné, aby kterýkoli z členů zastupitelstva navrhl ukončení rozpravy, o kterém se hlasuje, nadpoloviční většina stačí k tomu, aby bylo schváleno uzavření rozpravy. Druhá možnost je, že se rozprava uzavře v okamžiku, kdy jsou vyčerpány všechny diskusní příspěvky.
(pokračuje Bém)

	To tady nelze zrealizovat, protože kromě 70 zastupitelů je tady několik set reprezentantů odborné veřejnosti, z nichž možná někteří chtějí vystoupit, možná někteří se sem přišli jen podívat – nevím. Každopádně je možné podle jednacího řádu, aby se do rozpravy přihlásil kdokoli, kdo je přítomen na jednání zastupitelstva a chce vystoupit. Musí to udělat tak, že se napíše na tento zelený lísteček. Poprosím oddělení volených orgánů, aby se pohybovalo ve vaší blízkosti. Můžete se přihlásit, o vašem vystoupení bude hlasovat zastupitelstvo. Podle jednacího řádu to nejde udělat jinak. Velkou výhodou by bylo, kdyby diskuse byla řízená. Pokud jsou tady reprezentovány dvě nebo tři skupiny, kdyby jménem těchto skupin vždycky vystoupil jeden, možná dva, maximálně tři. Kdyby chtěl vystoupit každý, nepřineslo by to kýžený efekt, seděli bychom tady dlouho do noci a s velkou pravděpodobností dříve či později by se zvedl jeden z členů zastupitelstva, navrhl by ukončení rozpravy a rozprava by se ukončila. Organizovaná a řízená diskuse má své výhody.
	Prosím oddělení volených orgánů, aby vyslalo zaměstnance do blízkosti umělecké a odborné veřejnosti. Prosím, abyste se kulturní formou ti z vás, kteří chtějí vystoupit, napsali na zelený lísteček. Žádám vás, abyste reprezentovali skupinový zájem, abyste nevystupovali sami za sebe, jinak to skončí tak, jak jsem před chvílí varoval.
	Nejsme anonymní společností a za každým názorem si musíme stát, prosím, abyste tam napsali jméno a název organizace, kterou reprezentujete. Pokud reprezentujete sebe, tak reprezentujete sami sebe, pokud reprezentujete nějaký divadelní soubor, napište to tam, nebo nějakou jinou skupinovou odbornou či jinou instituci. 
	Protože dnešní jednání zastupitelstva se nevěnuje jen kultuře, byť se  vám to může stát absurdní, ale máme řadu důležitých věcí, které jsou nezbytné pro řízení tohoto města, navrhuji jako předsedající tohoto zastupitelstva, aby diskuse ke kultuře trvala 60 minut. Diskuse by skončila v 10:45 hodin. Toto je čas vymezený teď na základě návrhu. Je samozřejmě možné, aby kterýkoli člen zastupitelstva navrhl prodloužení diskuse, a pak o tom budeme hlasovat a případně pokračovat dále. 
	Mohu vás, kteří jste v ochozech zastupitelstva, poprosit, abyste vyjádřili nějakým zvukem, mručením či jinak, souhlas? Je třeba uzavřít kontrakt pro tuto debatu. (Potlesk)
	Otevírám rozpravu. Rozprava podle návrhu předsedajícího bude trvat 60 minut. Je možné, aby po této době někdo navrhl dotažení diskuse nebo přednesl jiný návrh. Konstatuji, že každý, kdo se chce přihlásit, musí na zelený lísteček napsat své jméno, popsat diskusní příspěvek. O jeho vystoupení budeme hlasovat.
	Bez hlasování do diskuse je přihlášena paní zastupitelka Drhová. Má slovo. 

P.  D r h o v á :
	Dámy a pánové, dovolím si uplatnit několik poznámek k tomu, co nám řekl pan Richter k petici Za Prahu kulturní. Na úvod bych řekla, že se domnívám, že Praha věnuje kultuře nemalé prostředky a hlavní problém vidím v tom, že je neumí rozdělovat. Bez ohledu na množství rozdělovaných peněz vždycky budou ti, kteří se budou cítit poškozeni systémem, vždy budou nějací vítězové a poražení. I dnes v této nepříjemné atmosféře vidíme, že jsou dva různé tábory. 
	Podporovat kulturní projekty je navíc o to složitější, že tam vždycky je určitý subjektivní prvek posouzení. I když si myslím, že expertní posouzení je prvek, který je dobrý a který je třeba podporovat, tak každá skupina expertů stejně vnáší do rozhodnutí svůj pohled. Navrhovala jsem to již při schvalování pravidel a zopakuji to znovu. Myslím si, že skupina expertů by měla být širší než jak je to nastaveno.

(pokračuje Drhová)

	Pro nějaký transparentní systém rozdělování je potřeba se shodnout na obecnějších základních principech, na kterých bude shoda a od kterých se bude odvíjet další rozdělování peněz do kultury. 
	Pan radní Richter přišel s objektivním kritériem, kterým je počet prodaných vstupenek. Myslím si, že už v době, kdy s tím přišel, tak nejen já, ale i řada kolegů s tímto kritériem nesouhlasila. Myslím si, že dnešek, napjatá atmosféra, petice divadelníků širší kulturní obce a pražské veřejnosti ukazuje, že to nebyl šťastně zvolený indikátor. Zatímco v minulých letech protestovalo divadlo Ta Fantastika a další, dnes je to Semafor, Archa, Tanec Praha a další. Podle mne je mezi nimi jeden základní objektivní rozdíl. Zatímco panu Kratochvílovi přišlo rozdělování nespravedlivé, protože se cítil být znevýhodňován ve svém podnikání, tak dnešní nespokojenci upozorňují na to, že je nastavený systém existenčně ohrožuje. 
	Domnívám se, že kdybychom udělali mezi většinou zastupitelů anketu, kde bychom si řekli, jaké typy kulturních institucí, jaké projekty chceme podporovat, co vidíme pro kulturní scénu jako důležité, aby přežila, shodneme se ve valné většina na těch projektech a institucích, které tady dnes stojí za peticí Za Prahu kulturní. Myslím si, že systém není stanoven dobře.  (Potlesk, pískot.)
	Myslím si, že systém je třeba revidovat zejména v kategorii první, což znamená dotace na vstupenku a hledat další objektivní kritéria, která bychom mohli vnést do systému. Přikláním se za to, aby tímto obecným kritériem byl princip neziskovosti, čili to, že podporované subjekty budou reinvestovat svůj zisk do vlastní činnosti a že financování bude dostatečně transparentní, aby se dalo dokládat, že na této bázi subjekty realizují svou činnost. 
	Myslím si, že celým účelem dotačního systému není podporovat podnikatelské subjekty, ale udržet pražskou kulturní scénu co nejpestřejší a pomoci těm subjektům, které by se za normálních komerčních podmínek neudržely, ale jejich kulturní hodnota je taková, že město z veřejných prostředků se rozhodne je podporovat. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Žádám zastupitele, kteří se přihlásili do rozpravy, aby respektovali mimořádný formát projednávání tohoto bodu. Pokud bude hovořit zastupitel jako kolegyně Drhová příliš dlouho, zcela stoprocentně se nedostane na ty, kteří sem přišli a možná by také chtěli vystoupit. Podle jednacího řádu prodloužím váš diskusní příspěvek na dvojnásobek, ale prosím, abyste tohoto práva ostatní nevyužívali. 

P.  D r h o v á :
	Nepožádala jsem o to, vše podstatné jsem již řekla. Předávám slovo svým kolegům. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	S technickou se hlásí pan kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Když jsem to navrhl, nevěděl jsem, jak systém bude fungovat. Souhlasím s tím, co říkal pan primátor, máme hodně důležité body. Souhlasím s tím, aby diskuse trvala hodinu, ale narážím na to, aby stačili vystoupit v této hodině ostatní. Jsem tady delší dobu, pamatuji, že vždycky jsou dva tábory a vidím je tady i dnes. Pan primátor narážel na to, aby za hodinu stačili vystoupit minimálně tři zástupci veřejnosti, a to z nespokojených i spokojených. To musí být podmínkou toho, by se to stihlo, jinak prodloužit.

Prim.  B é m :	
	Žádám zastupitele, aby vyjádřili souhlas nebo nesouhlas s návrhem na vystoupení v pořadí tak, jak mi jednotlivé přihlášky přišly: Tomáš Novotný – Divadlo Na zábradlí. Kdo souhlasí s návrhem na jeho vystoupení? Pro 53, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat. 
	Kratochvíl Petr – Ta Fantastika. Kdo souhlasí s jeho vystoupením? Pro 52, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Ivona Kreuzmanová, externí poradkyně ministra kultury. Prosím o hlasování. Pro 53, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Egon Kulhánek, ředitel Hudebního divadla Karlín. Kdo souhlasí s vystoupením? Pro 55, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Doc. Vladimír Just, člen grantové komise. Kdo souhlasí s jeho vystoupením? Pro 54, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat. 
	Václav Petrmichl, suplent petentů. Kdo souhlasí s jeho vystoupením? Pro 54, proti 0, zdrželo se 5. Návrh byl přijat. 
	Návrh na respektování principů zásad, o které jsem požádal, doplnil kolega Žďárský. Považuji za rozumné, aby jménem petičního výboru vystoupil pan Václav Petrmichl. Navrhuji, aby pan Václav Petrmichl vystoupil jako první za petiční výbor, následovat budou vystoupení v pořadí, ve kterém jsme je odsouhlasili: Tomáš Novotný – Divadlo Na zábradlí, Petr Kratochvíl – Divadlo Ta Fantastika, Ivena Kreuzmanová – členka grantové komise a externí poradkyně ministra kultury, Egon Kulhánek – Hudební divadlo Karlín, doc. Vladimír Just – člen grantové komise.
	Prosím pana dr. Václava Petrmichla o slovo. Prosím, abyste jako první z přihlášených z řad odborné veřejnosti respektoval pětiminutový čas, který je na příspěvek vyčleněn.

P.  P e t r m i c h l :
	Vážené dámy a pánové, dovolte, abych na začátek vyjádřil překvapení nad tím, že když jsem před deseti dny jménem mých spoluobčanů doručil vám, zastupitelstvu našeho hlavního města petici, s hrůzou jsem dnes zjistil z úst pana primátora, že petici neznáte, nemáte ji, že během 10 dnů se tomuto Magistrátu nepodařilo vám petici doručit a že ji teprve nyní rozdáváte. Znamená to, že jste ji nečetli, neznáte její obsah. Bod projednávání této petice je insidní. Jak můžete projednávat něco, co neznáte, co jste nečetli? (Potlesk) Protože mám už jen čtyři minuty, nemám šanci a důvod petici číst. Doufám, že budete mít možnost se s ní seznámit. Proto se omezím na jediné: domníval jsem se, že 70 zastupitelů zastupuje především občany, nikoli vlastní zájmy, že jejich rozhodnutí nebudou vzpupná a zbabělá, ale transparentní, legální, odvážná, odborná a mravná. Děkuji vám za pozornost. (Potlesk, pokřik)

Nám.  B l a ž e k :
	Vzhledem k tomu, že pan primátor musel na 30 minut odejít z pracovních důvodů, předal mi na tuto dobu řízení schůze.
	Technická – předseda klubu ODS. 

P.  Ž ď á r s k ý :
	Vystupoval jsem s technickou připomínkou. Byl jsem do diskuse přihlášen po panu Bednářovi, technicky jsem reagoval na vystoupení pana primátora, a vypadl jsem z diskuse. Žádám, aby mě úředníci zařadili na číslo 7.

Nám.  B l a ž e k :
	Žádám Tomáše Novotného, aby přistoupil k mikrofonu k projevení svého názoru.

P.  N o v o t n ý :
	Dámy a pánové, chtěl bych krátce reagovat na jednu ze lží, které pan radní pro kulturu pronesl. Pracuji v Divadle Na zábradlí jako šéf kontaktního oddělení. Mým přímým nadřízeným je paní ředitelka. Při kumulovaném úvazku 1,3 pobírám měsíčně včetně všech odměn za vedení a dalších odměn 17500 Kč hrubého. Kdekoli bych měl více. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana Petra Kratochvíla.

P.  K r a t o c h v í l :
	Jsem Petr Kratochvíl, jsem spolumajitelem divadla Ta Fantastika. Vím, že svým projevem žádný potlesk u vás nesklidím. Je to nevýhodná situace podnikat v kultuře v této zemi. Investoval jsem spoustu peněz do založení divadla Ta Fantastika. Nikdy jsem nedostal od města ani od státu žádné dotace a nikdy jsem si nestěžoval. (Potlesk, pokřik). Jsem na kulturním trhu již 16 let. To, že máme úspěch, že si vyděláváme peníze a nepotřebujeme dotace, za to se nestydím. Stydím se za to, že tento trh je pravidelně nabouráván a některá divadla, budu hovořit např. o Tomáši Töpferovi a Divadle Na Fidlovačce, dostávají ročně 9 a více milionů korun. Takto se podnikat nemá, protože nemám peníze jako mají jiní na reklamu atd.
	Chci vás požádat o další jednání, protože tento systém není špatný, ale dá se na něm dále pracovat. Děkuji za odvahu pana radního Richtera (potlesk) proto, že má odvahu s vámi, hlučnými křiklouny, kteří pořád jen něco chtějí, vejít vůbec do diskuse (pískot). Celá tato akce je dnes zpolitizovaná včetně pana Halíka, Rumla a dalších. Zkoušíte tady něco jako „děkujeme, odejděte“. Mám pravdu. Prosím radní, abyste si na to dávali pozor, nenechte toto projít, ať se vám nestane další Česká televize, kde dnes sedí komunista Janeček. Může se vám to lehce stát, protože tento bolševický systém, který tak strašně propagujete, je nemravný. Mějte odvahu a mravnost se podívat na kulturu jako na celek. Nemyslete jen na sebe a nechtějte jen stále více a více peněz. Založil jsem divadlo proto, abych se jím živil, a ne abych se divadlem zadlužoval. Děkuji vám (pískot, potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Ivona Kreuzmanová. 

P.  K r e u z m a n o v á :
	Vážení radní, zastupitelé, všichni hosté, přihlásila jsem se do diskuse proto, že bych ráda uklidnila emoce a vrátila se k faktům. Jako členka grantové komise jsem měla tu čest letos poprvé a doufám, že naposledy, rozhodovat o určité části prostředků, které město vyčlenilo na granty.
	Úvodem chci říci, že pan radní Richter udělal jednu velmi záslužnou věc. Pozval do grantové komise odborníky. Nebudu komentovat, jak byli vybráni, ne všichni byli vybráni odbornou veřejností, ale maximální většina. Proto práce v grantové komisi byla poměrně zajímavá a zásadní. 
	Problém je v tom, že z té 1,5 mld., kterou tady pan radní Richter označil na kulturu, do grantů letos bylo přiděleno 208 mil., ale z této částku 68 mil. už běželo v systému víceletého financování a 50 mil. jsme měli jako nedotknutelnou dotaci na vstupenku, s kterou zásadně mnozí z nás nesouhlasili. Výsledkem je, že jediné, co grantová komise letos rozdělovala, bylo 90 mil. Kč.
	Bohužel vedle toho paralelně běží systém partnerství, velmi kritizovaný proto, že nemá nastavená kritéria, nevstupují do tohoto rozhodovacího procesu žádní odborníci.
(pokračuje Kreuzmanová)

 V partnerství původně podle koncepce kulturní politiky hl. města měly být podporovány akce, za kterými si Praha stojí. Jednou z nich je např. Tanec Praha, který jsem před 20 lety zakládala. To, že tyto akce jsou dnes tak zásadně kráceny, že jsou likvidovány – jsou to Dny evropského filmu, Maraton soudobé hudby a další velmi smysluplné a mezinárodně uznávané aktivity, je důsledkem nejen zkrácení rozpočtu, ale také plýtvání penězi na akce, které nemají s kulturou nic společného. Jestliže Praha podporuje cestovní ruch, měla by to dělat mimo systém Partnerství pro kulturu. 
	Myslím si, že požadavky petice na transparentnost systému, na zásadní odborné změny v systému, jsou velice legální. 
	S panem Kratochvílem jsem měla čest tento týden jednat. V zásadním se shodujeme. Jedna věc je neziskový sektor, sféra neziskových nekomerčních subjektů, která je reprezentována obrovským množstvím divadel, galérií, hudebních těles, výstavních síní, tanečních projektů a všeho dalšího. To je nekomerční kultura, kterou by si Praha měla  hýčkat a podporovat, a to pouze do výše vyrovnaného rozpočtu. Tato pravidla byla součástí kulturní politiky, kterou jste vy, zastupitelé, v červnu 2006 schválili. Tato pravidla byla v letošním roce poprvé zásadně narušena.
	Proto apeluji na to, abychom zasedli k jednacímu stolu a řekli si, jak je znovu narovnat, jak jednoznačně vymezit podporu podnikání v kultuře, která může existovat v režimu de minimis zcela zvlášť a s jasně stanoveným rozpočtem, a vedle toho podporu neziskového sektoru, která všude v evropských městech má jasně daná pravidla a měla by být výrazně, silněji a transparentně podporována. 
	Pokud jde o politizaci problému, apeluji na to, aby se zastupitelé napříč politickým spektrem zabývali tím, že se jedná o kulturu v Praze, o vizitku hlavního města, ne o to, zda je to zastupitel za ODS nebo za jinou stranu. Děkuji vám. (Potlesk, pískot)

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Egon Kulhánek.

P.  K u l h á n e k :
	Dámy a pánové, přeji hezký dobrý den. O mně a našem divadle je známo, že jsme se k protestům ostatních kolegů z příspěvkových organizací nepřipojili. Díky tomu mám možnost hovořit s oběma nesvářenými stranami. Rád bych se s vámi o některé z těchto dojmů krátce podělil. 
	Když jsem hovořil s kolegy z tzv. neziskového sektoru, říkal jsem jim, že není dobře se takto ostře profilovat proti soukromým kolegům a není dobře takovým způsobem napadat dotaci na vstupenku a že není dobré, když pobíráme takové peníze, a na druhé straně říkáme ostatním nedávejte. Na to se mi dostalo od některých kolegů zajímavé odpovědi: v podstatě proti dotaci na vstupenku nic nemají, jen jim vadí jedna věc, že se to dotuje z jejich peněz.
	Chtěl bych upozornit na absurditu uvažování. Peníze daňových poplatníků, které máte rozdělit prostřednictvím rozpočtu hl. m. Prahy, jsou označovány za naše peníze.
	Když jsem hovořil s kolegou na druhé straně spektra, který poprvé dostal dotaci na vstupenku, myslíte, že se radoval? Neradoval, protože dostal málo a určitě bude chtít v nejbližší době víc. Jestliže vás nezačal obcházet a vysvětlovat, že dostává málo, začne příští týden a rovněž ukáže, kde jeho peníze jsou a kde se dají ušetřit. 
	Myslím si, že co tady dnes probíhá, je jasné každému. Probíhá tady boj o peníze. Jestliže bude zastupitelstvo k tomuto materiálu zaujímat nějaké stanovisko, na závěr si dovolím vyslovit svůj osobní názor: nebudete tady rozhodovat o tom, jestli má radní odstoupit nebo neodstoupit, jestli má být odvolán nebo neodvolán, jestli ten dostane tolik a ten tolik, 
(pokračuje Kulhánek)

rozhodovat se bude o tom, zda na poli kultury budou dále hrát roli osobní ambice, lobbing, tlak na peníze, nátlakové skupiny, nebo jestli zvítězí zdravý rozum. Děkuji. (Potlesk, pokřik)

Nám. B l a ž e k :
	Pan Vladimír Just. 

P.  J u s t :
	Vážení přátelé, dámy a pánové, budu mluvit velmi krátce. Domnívám se, že veřejný činitel placený z našich daní by neměl lhát. (Potlesk) Pan radní Richter řekl, že z 12 tisíc podpisů  petice Za kulturní Prahu ani jeden není, kdo by nežil z peněz města, z grantového systému. Pane radní, jednoho máte před sebou, jsem to já. (Potlesk)
	Živím se poctivě jako vysokoškolský pedagog a z grantového systému jsem zatím neprofitoval. To za prvé.
	Pan radní neustále hovoří o tom, že všechno rozhodují odborníci. Není to pravda. Je to plus, že tam sedí 12 odborníků, ale tito odborníci zjistí, že na vyhlášené kategorii skupiny víceletých grantů, které by měly tvořit páteř pražské kultury, a to nejen divadel, ale i výstavních, hudebních a filmových projektů, je nula peněz. My jsme vás zachránili od zhruba 40 žalob, protože v dobré víře se zhruba 40 subjektů přihlásilo do kategorie víceletých grantů, a vy jste tam přidělil této komisi nula peněz. To není svobodné rozhodování grantové komise. (Potlesk)
	Zájem radnice byl nezatěžovat víceletými granty pokladnu. Když jsme si dovolili do této skupiny přesunout z jiných skupin, ke kterým jsme měli výhrady – tady bych opravil kolegyni Ivonu Kreuzmanovou – ne někteří členové grantové komise, ale všech 12 odborníků ve svém usnesení, v zápisu autorizovaném 12 lidmi z 30. ledna, vyslovuje zásadní nesouhlas s plošnou dotací na vstupenku ve smyslu, že kdo je bohatý, bude ještě více bohatý, kdo má více sedadel bude mít více peněz, a Dejvické divadlo, Buchty,  Loutky a Alfréd ve Dvoře, protože mají malé sály, budou mít málo peněz. S tímto antijánošíkovským principem – bohatým přidáme a chudým vezmeme i to, co mají – komise jako jednotná nesouhlasí. (Potlesk) 
	Opíráme to o písemné dokumenty a není mou vinou, že pan radní nezná výstupy z grantové komise, kterou se tak rád ohání. 
	Když jsme si dovolili snížit první pilíř – dotaci na vstupenku o subjekty, které skutečně poskytují  v oblasti kultury své služby, bylo nám řečeno, že těch 50 mil. Kč musíme rozdělit stůj co stůj, že je to politický zájem radnice. 25 % první pilíř pana radního Richtera musí být proplacen. Ti, kteří by tam zůstali, dostali by o to více. Takto svobodně rozhodovala grantová komise. (Potlesk.)
	Výsledkem je, že jsme jediné mně známé město v Evropě, kde turistický ruch nepřispívá do obecní pokladny, ale naopak veřejné peníze podporují zahraniční turisty, kteří chodí do Muchova muzea, což je turistická atrakce první třídy, do černých divadel, do různých pimprlat na Karlovce atd. – na tyto turistické opičárny my z veřejných peněz přispíváme, na činnost v oblasti turistiky, nikoli kultury. Místo aby turista přispíval městu do rozpočtu, všichni z našich peněz dotujeme zahraničního diváka. To opírám o dobrozdání některých subjektů, kteří dokonce ve zdůvodnění na vstupenku uvádějí, že mají tak vysoké vstupné, že se k nim dostane pouze zahraniční klientela. To odmítám, to není dotace na občana, na Pražana, je to dotace zahraničního turisty. (Potlesk)
	Mám-li nadále pracovat v grantové komisi, kterou se pan Richter tak rád ohání, přeji si, abychom podle došlých projektů sami určili, které projekty jsou pro Prahu důležité a které ne a demokratickým hlasováním to rozhodli, a ne aby nám od stolu člověk, který se 
(pokračuje Just)

nepohybuje v oblasti výtvarného umění, divadla atd. jako ve své profesní oblasti, určoval, že tyto peníze musíme utratit, 50 mil. stůj co stůj, a na tento pilíř nesmíme sáhnout. To je nesvoboda, ve které grantová komise pracovala. V takové komisi pracovat odmítám. Zároveň odmítám, aby se pan radní Richter odvolával na rozhodnutí takovéto odborné komise. Doufám, že budeme mít příště tuto svobodnou možnost, a potom ať pan radní na komisi svaluje veškerá rozhodnutí. 
	Se spoustou věcí, které říkal pan Kratochvíl, souhlasím, 90 % toho, co říkal, je oprávněné. Čistota ziskových a neziskových odděleních těchto subjektů je v pořádku, ale ani pan Kratochvíl by neměl mluvit nepravdy, kdy říkal že nedostal z veřejných peněz ani korunu. Není to pravda, dostal v systému partnerství dvakrát dotaci na muzikály a letos v dotaci na vstupenky dostal 5,6 mil. Kč, dohromady 8 – 9 milionů. Není pravda, že nedostal ani korunu. Se všemi ostatními věcmi, které tady říkal, bych byl ochoten souhlasit nebo aspoň o nich debatovat. Děkuji za pozornost. (Potlesk, pokřik)

Nám.  B l a ž e k :
	Vyčerpali jsme pořadí řečníků, kterým zastupitelstvo schválilo udělení slova. Budeme pokračovat v diskusi. Přihlášen je kolega Jech.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, nechtěl jsem vystupovat, ale když mě pan radní Richter oslovil, musím se ohradit proti desinterpretacím, které tady říkal. Není pravda, že bych kdy souhlasil s dotací na vstupenku. Účastnil jsem se jednání u kulatého stolu a není pravda, že osoby, které tady byly a které jste jmenoval,  např. mne, dr. Ryšlinkovou a paní Krouzmanovou, by souhlasily se zavedením principu dotace na vstupenku. To je lež.
	Také není pravda, že by tento pilíř byl schválen rektory pražských vysokých uměleckých škol. Kulatý stůl, který probíhal, zanechal na rektorovi Liškovi takovou stopu, že předčasně jednání opustil, protože neviděl perspektivu, že by to mohlo vést k dobrým koncům. 
	Další desinterpretace, které se pan radní dopustil, je v tom, že o všech penězích rozhodují odborníci v grantové komisi. To také není pravda. Když grantová komise doporučí určitý projekt podpořit formou partnerství, projednává se to ve výboru pro kulturu a volný čas a rozhoduje o tom rada. Tam sedí politici, kteří – když grantová komise doporučí projekt podpořit v řádu milionů korun – doporučí projekt nepodpořit ani jedinou korunou. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Úvodní slovo pana radního Richtera, jeho argumentace má jednu zásadní a fatální slabinu. Problematika kulturních grantů nezačala v r. 2007. V minulém zastupitelstvu byla velká kulturní akce Čtyři body pro kulturu. Výsledkem křehkého příměří bylo usnesení z poloviny r. 2006, které nastavilo nějaká pravidla. Vy jste, pane radní, v r. 2007 přišel s tím, že tato pravidla přestanou platit a že nastavíte jiná. Neproběhly procesy, které byly v dokumentech tehdy naplánovány. Problémy, které dnes řešíme, nevznikly v r. 2007.
	S předsedkyní klubu paní Ryšlinkovou jsme se domluvily podle jednacího řádu po skončení rozpravy na žádosti o 10minutovou přestávku na jednání klubů.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Postavím se k vám čelem, přiznám se, že takové jednání nebývá na našem jednání obvyklé. Patřím k těm, kteří před necelým rokem vyslovovali své výhrady a nehlasovali pro stávající grantovou a kulturní politiku. Také bych chtěl říci, že jsem byl členem minulé komise pro kulturní granty a ohradil bych se proti tvrzení, že minulá byla politická, a nová je odborná. Jsem rád, že je zcela složena z odborníkům, vítám to. Připomněl bych, že minulá jich obsahovala polovinu a řídila se jejich doporučeními. Problém, který vnikl, spočíval v tom, že odborníci doc. Just, Marta Smolíková, Nina Vangeli nedoporučili přidělení grantů komerčním subjektům, jejichž někteří zástupci tady vystupovali . Toto politici ve většinovém hlasování podpořili. To byl hlavní problém minulé komise.
	Co se týká problémů stávajícího systému, na který jsme upozorňovali před rokem, nároková dotace na vstupenku je jistě potřebná, populisticky líbivá, ale nepřiměřená je míra podpory mladých umělců, a to zejména z toho důvodu, že pak už málo zbývá na hlavní pilíř klasických kulturních grantů. Co chybělo v politice, bylo prohloubení konsensuálnějšího posuzování projektů, řešeno partnerství, které nadále pokračuje v politické podobě.
	Musím se pozastavit nad tím, kde byli zástupci kritické kulturní obce před rokem. Před rokem tady byla pouze klaka pana Richtera a nás několik, kteří nehlasovali pro návrh. Cítili jsme se poměrně osamělí. Pan radní získal většinovou podporu v zastupitelstvu, podporu zřejmě studentů uměleckých škol, kteří tady skandovali. Tady trochu kulturní obec zaspala. Bylo jasné, k čemu dojde, že peněz na to, co je podstatné, zbude málo a nikdo ze zástupců kulturní obce kriticky se dívajících na celý systém tady nebyl.
	Chtěl bych proto kulturní obec vyzvat k tomu, aby vše neskončilo velkou demonstrací, ale aby celý probíhající systém systematicky sledovali. 
	Pokud jde o samotnou petici, myslím si, že to, co požaduje, je v zásadě rozumné. Otázka je, co je politicky reálné a co ne. Myslím si, že požadavek zrušit plošnou dotaci na vstupenku ano, oddělit podporu neziskového sektoru od podpory podnikání ano, definovat síť veřejných kulturních organizací atd. ano.
	Bod 4 – obnovit koncepční a kontrolní orgán složený z odborné veřejnosti – to je to, co bychom mohli dnes přijmout, obnovit jakýsi kulatý stůl, který by se požadavky petentů a dalších kulturních subjektů zabýval a který by se pokusil přijít s další verzí grantové a kulturní politiky.
	Toto dávám do diskuse, byl jsem připraven předložit to jako formální návrh, abychom vyšli z této dlouhé diskuse s nějakým usnesením, jak pokračovat dál. Věřím, že pokud se kulturní obec bude jen z 10 % věnovat této problematice jako dnes, nakonec se podaří lepší novou verzi grantové politiky prosadit. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Slovo má pan Pecha.

P.  P e c h a :
	Vážení kolegové, na úvod svého vystoupení si dovolím přečíst krátký e-mail , který se jmenuje Podpora a pozdrav z Českých Budějovic. Zní:
	Vážený pane, četl jsem článek na i-dnes a musím vám pogratulovat a vyslovit podporu vašim krokům. U nás je problematika podobná a stížnosti stejné. Každý chce jen čerpat peníze a pak jen trochu dělat. V Českých Budějovicích nastavuje granty do kultury - máme celkem 6 mil. Kč - kulturní komise a i když se snažíme pomoci, většinou se vše obrátí proti nám. Proto vám přeji pevné nervy a mnoho úspěchů ve vaší práci. Držím vám palce, protože 
(pokračuje Pecha)

sám dobře vím, jak to máte proti všem hercům a nejen jim složité. S pozdravem Daniel Turek, předseda kulturní komise rady města Českých Budějovic. (Potlesk)
	Dovolte, abych se ve stručnosti pokusil glosovat petici, která je podepisována v Praze a která se jmenuje petice Za Prahu kulturní.
	Kdybych chtěl reagovat věcně na všechny výtky a návrhy, které tady jsou, byli bychom tady do večera a diskuse by byla bohatá. Za mnoho let, co se pohybuji v kultuře, od své maturity – jsem výtvarník a znám obě strany této mince velmi dobře, měli bychom bohatou diskusi a došli bychom možná k závěrům, které úplně nekorespondují s tím, za co tato petice bojuje. Dovolím si několik drobných glos.
	Velmi často se v této petici přehazují příčiny nějakého stavu a důsledky nějakého stavu. V petici se píše, že zavedením plošné dotace na vstupenku došlo k zásadnímu krácení podpory neziskových subjektů a některým dokonce hrozí zánik nebo předčasné ukončení činnosti. Jsou zde vyjmenovávány např. Semafor, Archa, Divadlo bratří Formanů atd.
	Zastavil bych se u subjektu, který se  jmenuje Divadlo Archa. Je to krásný příklad, toho, jak se město pokusilo ztransformovat příspěvkové organizace „relativně úspěšně“. Je  to jasný příklad toho, jak taková organizace se může chovat a jak může celou transformaci deklasovat. 
	Divadlo Archa před 4 roky začalo svou činnost jako o. p. s. a mělo do vínku 80 mil. Kč na čtyřletý grant. Po čtyřech letech, když přišli žádat o nový grant, skončili v mínusu. Ani 80 mil. za čtyři roky nestačilo na provoz tohoto subjektu. 
	Ptám se, jestli management divadla Archy, správní rada, se vůbec někdy zabývaly hospodařením tohoto subjektu, zda je vůbec tento subjekt životaschopný na kulturním poli v Praze.  Velmi by mě zajímalo, zda se správní rada Archy ptala pana ředitele Hraba, co dělal čtyři roky pro to, aby měl aspoň vyrovnané hospodaření  a co udělal pro to, aby někoho přesvědčil, že má dostat buď více peněz na další čtyři roky, nebo aspoň stejnou částku. Neudělal pro to vůbec nic. Když došla žádost na grantovou komisi, nikdo z odborníků ani na vteřinu nepochyboval, že grant, který Archa úspěšně čerpala čtyři roky, byl předimenzovaný. Nikdo z odborníků grantové komise nenavrhl navýšení toto částky. Všichni se  shodli na tom, že tato částka má být zásadně snížena. To jsou fakta. Co udělal pan Hrab a divadlo Archa, aby přesvědčilo někoho z kulturního výboru, aby navýšil tyto prostředky? Vůbec nic.
	Co se stalo na radě hl. m. Prahy? Navrhl někdo divadlu Archa navýšení finančních prostředků? Nikdo. V ZHMP nikdo. Zajímalo by mě, jak máme – podle bodu 5 -  řešit urychleně situaci ohrožených subjektů, které nejsou schopny vyjít s 80 mil. za 4 roky. Pravděpodobně nebudou schopny vyjít ani s 60 mil., které jsou teď navrženy, a jak můžeme řešit za někoho – to je správní rada divadla Archa – fatální problémy v hospodaření této instituce. Nevím, jak to máme řešit. Neneseme žádnou odpovědnost za to, jestli Divadlo Archa vyjde s penězi, nebo nevyjde. To je úplně jiná strana hřiště. Budeme samozřejmě o tom diskutovat, jestliže uvidím, že Divadlo Archa a jeho správní rada urychleně přijme jakákoli opatření k tomu, aby byli schopni normálně fungovat. Takto fungovat nemohou.
	Takto bych mohl diskutovat o každém bodu z této petice. Budeme-li mít prostor na další jednání, mohu vznést další kritické připomínky k materiálu. Končím svůj projev drobnou ukázkou nesrovnalosti v tomto materiálu. Myslím si, že by se kulturní veřejnost měla zamyslet nejdříve sama nad sebou a podívat se do zrcadla, jakým způsobem pracují na našem kulturním poli, a pak teprve ať přijdou s návrhy na řešení. Jestli si myslí, že si vybojují před dveřmi Magistrátu peníze navíc a že je to řešení tohoto stavu, není. (Pokřik)

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega Pešák.

P.  P e š á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, vážení hosté, během této vzrušené diskuse si kladu otázku, jaký je rozdíl mezi situací v r. 1996, 1997, v letech 2000, 2003 a dneškem. Měl jsem příležitost před pěti lety být v budově Magistrátu, i když jsem nebyl zastupitelem hl. města a pamatuji si na rozdávání těchto horkých brambor. Pamatuji si na řeči o tom, že kultura v Praze je ohrožena, že divadla nebudou mít na existenci  a že to bude mít nedozírné škody pro Pražany. Chvála bohu, nestalo se. Nestane se i dnes. Obávám se, že jediným a zásadním rozdílem mezi r. 1996 a 2008 je těch 208 mil., které zase nestačí a stačit nebudou nikdy, protože systém nemá brzdy.
	Kolegu Richtera chcete odvolat, protože se do systému nějaké regulační mechanismy snaží vnést. (Pokřik)
	V zadní části sálu zřejmě stále vlaje transparent srovnávající výši grantů použitelných na oblast kultury a grantů, z nichž jsou financovány projekty v oblasti zdravotnictví. Nezbývá mi než se ptát, zda rozdíl je oprávněný. Když se mnozí zaklínají Pražany, voliči, kteří nás svými hlasy vynesli do těchto funkcí, ptám se, zda tento poměr je to, co si voliči přejí. Dobře vím, protože i oblast zdravotnictví není klasickou tržní oblastí, oblast sociálních věci rovněž, že se musíme snažit a také se velmi důrazně snažíme o to, aby se požadavky na finanční prostředky nezvyšovaly do nekončena. Ptám se, zda opět ta výše finančních prostředků, která jde do projektů v oblasti kultury, je oprávněná v situaci, kdy na další rozvoj zdravotnické záchranné služby tohoto města nám loni chybělo 20 mil. Kč. Mohl bych uvádět příklady z oblasti sociální a z oblastí dalších. 
	Hovoříte tady o tom, že klíčem pro získání oprávnění na to čerpat finanční dotace je, zda je subjekt ziskový nebo neziskový. Pracoval jsem v oblasti neziskových oblastí 14 let, dobře znám pravidla, na základě kterých fungují. Říkám: ve  chvíli, kdy není regulace odměn třeba herců, které si najímáte, kdy i jiné náklady nejsou regulovány, je princip ziskovosti a neziskovosti více než diskutabilní, protože právě volností v těchto parametrech je možné dosáhnout i zisku, i obrovských ztrát. 
	Věřím, že nikdo z vás by v systému, kdyby byly tyto parametry striktně dány a regulovány, nechtěl pracovat. Nevěřím také tomu, že by bylo jasně hned automaticky dáno, že ten, kdo se deklaruje jako neziskový, hospodaří efektivněji. 
	Paní Ryšlinková nás na minulém zastupitelstvu okouzlovala obrázky lexusu a ukazovala nám, co si všechno soukromé subjekty mohou dovolit. Všem bych přál, abyste si mohli dovolit dva lexusy, lhostejno, zda pracujete v ziskovém nebo v neziskovém sektoru. Chtěl bych jedno – aby si na to, kdo si to může dovolil, vydělal, nikoli používal dotace daňových poplatníků. (Potlesk, pokřik)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegyně, milá veřejnosti. Na začátku bych chtěl ujistit pana Petrmichla, že jsem schopen přečíst si jednu strany řídkého textu během jedné, maximálně, dvou minut, takže si dovolím se k této petici vyjádřit.
	K čemu došlo? Pan radní Richter před časem vypracoval návrh, který označujeme systémem čtyř pilířů: podpora mladých umělců, jednotlivé grantové projekty, dotace na vstupenku a víceleté granty. Důvody, které ho k tomu vedly, tady sám objasnil ve  svém vystoupení. Tento návrh posléze projednal výbor pro kulturu, kde jsou zastoupeny všechny politické strany na základě voleb r. 2006. Dále byl projednán radou hl. m. Prahy a schválen ZHMP. 
(pokrčuje Bednář)

	Na základě tohoto demokratického procesu byla jmenována grantová komise z řad tzv. odborníků, a ta posléze s určitými výhradami rozdělila více než 200 mil. Kč. Pan radní Richter, ani předseda kulturního výboru Pecha se dle mého názoru nedopustili žádného porušení systému, svévole či arogance, z čehož bývají čas od času obviňováni, a tudíž neexistuje žádný relevantní důvod k požadavku na jejich odvolání. 
	Může být, že se navržený systém někomu nelíbí, to je v pořádku, ale pak je třeba požadovat revokaci usnesení ZHMP, nebo snad přímo odvolání ZHMP, ale v žádném případě tento problém nelze personifikovat do osoby pana radního a pana předsedy. Pokud chcete někoho odvolávat, navrhněte odvolání ZHMP, případně předčasné volby. Je to v pořádku, tento požadavek je jistě legitimní. Získejte si ale pro tento svůj požadavek dostatečnou podporu. Obávám se, že ji nemáte.
	Pokud mám výhrady k tomuto systému, tak dle mého názoru není dostatečně kontrolováno čerpání těchto veřejných peněz. O tom, že to jsou veřejné peníze, mluvilo se několikrát. Jde o čerpání těchto veřejných peněz z hlediska jejich vynakládání, účelu a efektivity včetně platů divadelních ředitelů. Jde o veřejné peníze a veřejnost by měla vědět, jak jsou využívány.
	O licoměrnosti předložené petice svědčí tento přehled kulturních pořadů v Praze vydávaný Pražskou informační službou. Na 206 stránkách jsou nabízeny kulturní pořady více  než dostatečně. Jen si spočítejte, kolik nových divadel po r. 1989 vzniklo, ze starých nezaniklo žádné, s výjimkou Divadla E. F. Buriana, kde dnes působí nově vzniklá Archa. O Arše podrobně mluvil předseda kulturního výboru pan Ondřej Pecha.
	Pokud máte své výhrady, formulujte je věcně. Oponujte, ale také věcně, racionálně a hlavně slušně. Děkuji vám. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Postavím se také čelem, jako jsem se postavil k „chobotnici“. Mám před sebou petici, nemám připravené žádné dlouhosáhlé myšlenky. 
	Myslím si, že kolega Richter za to, co provedl s kulturou, by si zasloužil okamžité odvolání a zastavit tento systém. (Potlesk). To chcete slyšet?  Toho se nedočkáte, přestaňte tleskat. Teď jsem vám předvedl, na co slyšíte a na co tleskáte. Teď mluví Pavel Žďárský za sebe, protože co jsem vám předvedl, byla ukázka vašeho umění, vašeho kouzlení a uměleckých nátlaků, přehlasování vašich zastupitelů. Kolega Richter by si zasloužil pochvalu za to, co tady dělá. Teď byste měli zatleskat, když to myslím vážně.  
	Za léta jsem sem tam něco pochytil, nejsem tady dlouho, jsem tady od r. 1998, kulturu jsem nikdy nedělal, ale dobře si pamatuji, co se tady dělo, jak tady byl Bohouš Černý a vybírali granty zastupitelé,  pak se dostal do těžkého tlaku, pan primátor do toho vstoupil a začali peníze rozdělovat odborníci. Řekl jsem dobře. Teď se  zjišťuje, že odborníci jsou tací nebo takoví – buď jsou na jedné, nebo na druhé straně. Když tady poslouchám vyjádření paní Drhové, že jejich kulturní hodnota je taková, že se musí podpořit – nevím, jaká je. Kdo rozhodne o tom, jaká je kulturní hodnota těch, kteří stojíte po pravé straně? Byl jsem první, který navrhoval přihlédnout k tomu, kolik tam chodí lidí. Ukazuje se, že v této petici se rozdělujete na dvě části. Říkáte tzv. neziskové a pak tzv. podnikatelské subjekty. Znamená to, že ten, kdo nevydělává a potřebuje dotaci, protože jinak zemře podle  vašich slov, když se dostane do vydělávání a začne mít zisk, už je podnikatelským subjektem. To mi hlava nebere. 
(pokračuje Žďárský)

Potom je lepší všichni zůstat v neziskových, dělat tzv. alternativní umění, kde bude sedět v hledišti deset lidí, a žádat si o dotace. Myslím si, že to není správný směr. 
	Přihlaste se do diskuse, rád si vás poslechnu. 
	Reakce na to, co zde bylo řečeno od pana Justa, který od Muchova muzea  přes pimprlata to nazval šaškárnama – nevím. Myslíte si, že Muchovu muzeum je šaškárna? 
	Paní kolegyně Kolínská, která tady vystupovala a hovořila o minulém zastupitelstvu, tři měsíce tady nebyla. Nebyla ani na minulém zastupitelstvu. To je třeba, abyste si toho také všímali. 
	Pan kolega Witzany – komerčnímu sektoru nemůžeme dávat podporu. Nedokáži to rozlišit, protože podle petice ten, kdo začne vydělávat, je komerčním.
	Pan kolega Pecha říkal, že ten, kdo nevyjde s 80 mil., nevyjde ani s 50. Říkám, že kdo nevyjde s 80, nevyjde ani se 120. Protože asi nic nedělám, jsem starosta, předseda bezpečnostního výboru, zasedám ve výboru rozvoje, dělám ve zdravotním výboru a ještě se  starám o svou studující dceru, navrhnu, abychom u celkového objem grantů, který se touto nervozitou čím dále tím více zvyšuje, stanovili nějaký limit.  Byl bych šťastný, kdyby mě rada přizvala a snížili bychom veškerý objem podpory kultury na nějakou únosnou mez a starali se třeba o zdravotnictví. Ne nulu, ale podívejte se na vývoj za poslední čtyři roky. Myslím, že 300 mil. Kč stačí. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, vzhledem k tomu, že je téměř 10.50 hod. a bylo dohodnuto, že se diskuse bude odehrávat v 60 minutách a je tady přihlášeno ještě 6 zastupitelů a mám tady ještě dvě přihlášky do diskuse, mám jako kterýkoli člen zastupitelstva právo navrhnout ukončení diskuse s počtem pořadí, které je zde uvedeno s tím, že o tomto se hlasuje bez rozpravy. Činím tak a dávám návrh na ukončení diskuse v uvedeném pořadí 7 zastupitelů včetně toho, že jsou tady dvě přihlášky – pan Karel Srb, soukromník, nedotované neziskovky a paní Eva Měřičková, Iniciativa asociace profesionálních divadel, ředitelka Dejvického divadla. Tím, že jsem dal návrh na ukončení diskuse, počet diskutujících je tímto uzavřen, resp. bude se hlasovat o těchto dvou přihláškách, a žádám o hlasování v této věci. Kdo souhlasí s tímto mým procedurálním návrhem na ukončení diskuse jak je uvedeno včetně hlasování o přihlášených? Prosím o hlasování. Pro 44, proti 4, zdrželo se 5. Diskuse je uzavřena. Slovo má kolega Adámek.

P.  A d á m e k :
	Vážený pane náměstku, vážení hosté, nechci rozšiřovat řady o názorech, které zde zazněly, ale malou poznámku. Myslím si, že z toho, co zde zaznělo je evidentní, že tento proces od r. 1996 přes krizová období v letech 2003 – 2004 se vyvíjí, takže mě trochu mrzí, že tomuto novému systému nebyla dána žádná šance se osvědčit nebo neosvědčit a na základě zkušeností o tom dále diskutovat, přičemž si také myslím, že není optimální. To je první poznámka.
	Druhá poznámka. Přečetl jsem si jména lidí, kteří petici podepsali, kromě kuchařek, důchodců a ekonomů, a mám z toho pocit, že kultura v Praze je jen divadlo, a to si myslím, že tak není. Neznám všechna jména, která jsou zde uvedena, ale letmým pohledem jsem tam nezjistil jednoho hudebníka, jednoho zástupce vážné hudby, nenašel jsem tam reprezentanta např. takových význačných institucí v Praze jako hudebních festivalů. Jako člen kulturního výboru vím, že 66 % peněz jde do divadel. Zajímal by mě názor hudebníků, fotografů, výtvarníků  a dalších žánrů kultury, jaký oni na to mají názor.

Nám.  B l a ž e k :
	Nechal bych hlasovat o dvou přihláškách do diskuse, o vystoupení pana Karla Srba – nedotované neziskovky, název organizace soukromník. Kdo je pro jeho vystoupení? Pro 27, proti 1, zdrželo se 5. Máte slovo.

P.  S r b :
	Jsem z vás nejstarší, je mi 71 let. 40 let vedu neziskovku, která se jmenuje jazzová sekce. Od města jsme dostali za 10 let dvakrát dotaci, letos 10 tisíc korun. My  tady vůbec nemusíme být. Zastupitelům a radním ale na nás záleží. Vyzývám vás, abychom udělali občanskou neposlušnost jako za bolševika. Až tady bude příští leden zasedání tzv. Evropské unie, udělejme z Prahy černé město, smuteční město. Nedělejme jim dále sluhy, aby z nás všech dnes udělali tuneláře. K tomu mlčíte? Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Připravte se k hlasování o druhé přihlášce, kterou je přihláška paní Meřičkové, Iniciativa asociace profesionálních divadel, Dejvická divadlo – ředitelka. Prosím o hlasování. Pro 44, proti 0, zdrželo se 6. Máte slovo.

P.  M ě ř i č k o v á :
	Dámy a pánové, děkuji za to, že jste mi umožnili vystoupit. Chtěla bych vrátit debatu na začátek, protože za poslední hodinu tady padlo spousta emotivních výstupů, pravd i nepravd. Chtěla bych na své předchozí řečníky zareagovat několika odpověďmi. 
	Pod peticí je podepsáno celé široké spektrum, jsou tam podepsáni jak hudebníci, tak výtvarníci, není to petice divadelníků, ale celé kulturní neziskové obce.
	Bylo řečeno, že nebylo nic porušeno.  Ono bylo. Vrátím se  zpět k r. 2006, kdy vznikla tolik volaná kulturní politika. Vznikla po dlouhých debatách. Na popud pana primátora byl vytvořen poradní sbor primátora. Velkým konsensem velké skupiny odborné společnosti i politiků byla schválena kulturní politika, byla schválena vámi, zastupiteli, a byl schválen grantový systém. Jeden předřečník, řekl, že nynějšímu grantovému systému nebyl dán prostor, k tomu, aby se ukázalo, jaký je. Bohužel nebyl dán prostor ani předchozímu systému. Byl nastaven v r. 2006 a aniž by došlo k jeho zhodnocení, byl pro r. 2007 změněn. Je pravda, že o něm rozhodovali odborníci, ale jak říkal pan Just a paní Kreuzmanová, kteří byli členy grantové komise, odborníci rozhodovali pouze o části peněz, a 25 % byla předem rozhodnutím politiků z této částky vyčleněna. Tady je to, o čem jsem mluvila na začátku, že bylo něco porušeno. 
	V kulturní politice, která byla schválena v r. 2006, je jasně deklarováno, že veřejné finanční podpory se může dostat pouze do výše vyrovnaného rozpočtu. Grantová politika r. 2007 v rámci pilíře číslo 1 tento bod porušila. Dala jsem si práci, že jsem hledala v usnesení, v rozpravě k bodu, kdy jste schvalovali aktualizaci grantové politiky zároveň s názvem aktualizace kulturní politiky, že nikde nepadlo slovo, že tyto dotace mohou navyšovat zisk. Bohužel, v materiálu v písemné podobě se tato věta objevila. Myslím si, že zastupitelstvo bylo částečně uvedeno v omyl. Tady je to, na co narážíme, že bylo něco porušeno. Byla porušena platná kulturní politika.
	Vrátím se na začátek. Žádáme, aby byla okamžitě zahájena jednání o nové kulturní politice, která  by vyšla ze schválené v r. 2006, o grantovém systému, který by striktně odlišoval ziskovou a neziskovou sféru. Pro případnou podporu ziskové sféry musí být vytvořen jiný systém, může to být např. veřejná obchodní soutěž. Všechny varianty jsou možné. V tuto chvíli debata není o výši peněz, ale je o průhledném systému. Pokud nebude takový systém nastaven, budeme se tady scházet každý rok a vždy bude někdo nespokojen. Pokud bude systém průhledný, bude jasné, proč kdo peníze dostal. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Pan František Stádník má slovo.

P.  S t á d n í k :
	Pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, vážená veřejnosti, dovolte, abych velmi stručně jako jeden z hlavních pamětníků kulturní politiky od r. 1995, kdy se poprvé začalo uvažovat o grantové politice, v r. 1996 byla nastartovaná, uvedl, že patřím mezi hlavní lidi, kteří jsme společně s předchozí ředitelkou odboru kultury a následně se současným ředitelem odboru kultury a památek pracovali na tom, aby se prostředky do kultury stále zvyšovaly. Odměnou nám je, že čím více peněz se do kultury a do grantů dává, tím větší je kolem toho humbuk, protože jde jen o peníze. 
	K průhlednosti systému. Myslím si, že pan radní Richter zatím udělal nejprůhlednější a nejjasnější systém, dokonce dává do výboru kultury i posuzování partnerství hl. m. Prahy, což dříve nebylo. Byla to jen vůle příslušného radního. Myslím si, že ani předtím to nebylo tak špatně, protože příslušný radní vychází z výsledku voleb. Některé peníze politické jsou, ale to je výsledek demokratických voleb. 
	Protože jsem v současné době předsedou výboru památkového a cestovního ruchu a místopředseda kulturního výboru, budu apelovat na pana radního, aby se do rozpočtu příštího roku snížila poměrně značně částka na kulturní granty a byly navýšeny granty do památek. Drtivá většina návštěvníků Prahy nejezdí na to, aby se šli podívat do divadla, ale na to, aby obdivovali naše památky. Karlův most a řada jiných objektů potřebuje zrekonstruovat, aby Praha byla čím dál tím krásnější. Nikdy se mi nestalo, aby nějaký majitel nemovité kulturní památky nám přišel vynadat, že dostal málo peněz. Za každou korunu jsou tito lidé vděčni. 
	To je můj názor z pozice kultury a památek. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Dobrý den, vážení. Nejdříve několik krátkých poznámek. Není pravda, pane radní, že jsem kdy podpořila vaši politiku plošné podpory na vstupenku. Nikdy jsem to nepodpořila ani slovně, ani hlasem. Jsem další člověk, který v životě nezískal ani korunu od města, a přesto jsem petici podepsala. Vím o minimálně dalších deseti lidech, kteří učinili totéž. 
	Pane kolego Pechu, který tady nejste, pokud máte problém se správní radou Archy, obraťte se na svého kolegu pana Béma, ten tam totiž sedí, ať si tam zjedná pořádek. (Potlesk)
	Pokud jste si nebyl schopen zjistit, proč v jejich rozpočtu vznikl deficit, podívejte se na to, jako vypadalo jejich nájemné před transformací a po transformaci přidáte několik nul. (Potlesk)
	Obracím se ke svým kolegům z ODS. Je asi paradoxem, že na změnu režimu se nejvíce těšili ti, kdo dnes stojí v ochozech. Jsou to tvůrčí lidé, umělci, kteří byli, jsou a budou lakmusovým papírkem stavu společnosti. 
	Nespokojeni jsou ti, kdo se ujali ekonomicky bezpečnější části – showbusinessu, populární zábavy, zábavy pro turisty i ti, kdo se pustili na tenčí led hledání nových uměleckých výrazů, kdo setrvali či se nově uchýlili do uměleckých laboratoří k pokusům, které si možná teprve svého posluchače a diváka hledají. Nespokojeni jsou soukromí majitelé muzikálů a divadel, nespokojeni jsou ředitelé malých divadel a nových festivalů a přehlídek doslova vydupaných ze země za poslední desetiletí. Proč? Protože vedení města svým způsobem řízení kultury, svými špatnými rozhodnutími začíná promrhávat kapitál, kterým kulturní dění v Praze je. (Potlesk)
(pokračuje Ryšlinková)

	Dám pár příkladů. Vedeno krátkozrakým ekonomickým zájmem své vlastní akciové společnosti Obecní dům škrtlo město nebo přímo pan radní dvě pracovní místa. A výsledek? V Obecním domě zanikla galerie, na jejíž výstavy se sjížděli lidé z celé země a jejíž specifická činnost nebyla v Praze nahrazena nikým a ničím, zmizela. 
	Už rok je největší – aspoň co se majetku týká – Galerie v Praze, Galerie hl. m. Prahy, bez ředitele. Co odvážného, nového a přínosného si za této situace může galerie dovolit, co nám, Pražanům, může nabídnout? 
	Nedodržováním ani své vlastní kulturní politiky a  netransparentním systémem poskytování finančních prostředků proti sobě popudilo podnikatele. Ke konci minulého roku pan radní Richter přišel s návrhem na nový grantový systém, který měl tento problém vyřešit. Nově navržený příspěvek na vstupenku, který je nárokový, možná utišil nelibost podnikatelů v umění, přinejmenším jim všem rozděluje peníze, a rozděluje je podle nějakého jasného pravidla, ale zato zcela destabilizoval tu část pražské kulturní scény, která je na veřejných financích závislá, protože na ni prostě zbylo méně. Praha přijde už v tomto roce o mnoho špičkových představení  a koncertů, dělá si ostudu po světě, protože se ruší již měsíce dohodnutá vystoupení. Škrtat obvyklé a očekávané peníze až o 80 % pět minut po dvanácté ne pro nedostatek peněz, ale pro špatné řízení, není kulturní politika, to je trestuhodná arogance. (Potlesk). Děkuji, ale neberte mi, prosím, čas. Pro pořádek – tyto škrty nedělá grantová komise, ale kulturní výbor v rámci partnerství.
	Další příklad. Transformace několika pražských divadel, převážně právě oněch laboratoří, která byla před několika lety ohlášena, spala celou tu dobu sladkým spánkem, nic se nedělo. Teď se najednou vedení radnice snaží urychleně divadla transformovat – bez vyhodnocení těch, kteří se už transformovali, bez přípravy, bez koncepce, bez časového plánu, do zjitřené atmosféry a naprosté nejistoty. Který manažer si něco takového může dovolit? 
	Přidejme k tomu neodůvodnitelná rozhodnutí v rámci partnerství a zjistíme, že vedení města Prahy má za prvé pramalý zájem o svou vznikající pověst kulturní metropole Evropy, 

(Nám.  Blažek: Paní Ryšlinková, musím konstatovat, že jste jediná nedodržela koncensus.)

za druhé má mizivou schopnost rozpoznat, co tento kapitál vytváří (pískot), neumí ocenit jeho hodnotu a vytvořit pro něj vlastní prostředí. Není schopno definovat své vlastní priority, ani dodržovat svá vlastní pravidla a neumí rozdělovat finanční prostředky transparentně. (Stále pískot v sále)
	Vzhledem k tomu, že v současné době není síla, která by mohla na pražské radnici změnit rozhodnutí ODS, vyzývám vás, celý klub ODS, jeho předsedu i nepřítomného pana primátora, aby si uvědomili odpovědnost za hodnoty, které lze zničit tak snadno, jako galerii v Obecním domě, ale postavit je znovu jde ztuha. Vezměte předkládanou petici vážně, zasedněte k jednacímu stolu se zástupci odborné  kulturní veřejnosti, zrušte špatná rozhodnutí z minulosti, změňte svou politiku, a když to nepůjde jinak, tak změňte lidi, kteří jsou za řízení kultury zodpovědní, a přestaňte vytvářet prokorupční prostředí tím, že učiníte transparentními všechny formy přidělování finančních prostředků na kulturu. (Potlesk, pískot)

Nám.    B l a ž e k :
	Prosím, abyste se utišili. Konstatuji, že paní Ryšlinková jako jediná nedodržela naši dohodu z počátku diskuse. Má samozřejmě jako zastupitelka právo vystoupit až do délky 10 minut. Pan kolega Valenta.

P.  V a l e n t a :
	Poděkoval bych paní Ryšlinkové, že tak dlouho mluvila o kultuře a s politickou kulturou sobě vlastní jako jediná využila dva příspěvky. 
	Chtěl bych se vrátit k příspěvku paní Drhové a Kreuzmanové a přeložil jejich příspěvek, co nám radí. Radí nám: diskriminujme, neposuzujme kulturní nabídku podle kvality kulturních pořadů, ale podle toho, jakou právní formu budou mít společnosti. Nedokáži si představit, že o hodnotě kultury bude rozhodovat právní forma. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní nám. Kousalíková.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Dámy a pánové, původně jsem nechtěla vystupovat, ale dva příspěvky, které zde zazněly, mě k tomu daly impuls, abych k tomu něco řekla. Byl to příspěvek paní Drhové týkající se existenčního ohrožení našich kulturních společností a druhý příspěvek týkající se studentů uměleckých škol od pana dr. Witzanyho. 
	Mám na starosti školství a hl. m. Praha zřizuje i umělecké školy od hudebních, přes taneční, divadelní, grafické atd. Je to řada škol, kde je řada mladých lidí, kteří jsou stejně chytří jako vy, kteří mají stejně vzdělání jako vy, kteří mají stejnou chuť do života a práce, ale mají jeden handicap – nemají jméno, jsou neznámí, protože začínají. Pan radní Richter jim v grantovém systému umožnil, že malou část grantů dostávají na svou podporu, aby mohli jméno získat. Jak jinak než že budou někde vystupovat a něco dělat. Byla jsem v jedné konzervatoři, kde byla třída, která má před maturitou. Ptala  jsem si, kolik žáků má už nějaké místo. Všichni ho hledají. Z 25 studentů pouze tři měli zajištěné místo. Jakou mají šanci k nalezení, víte možná lépe vy než já. 
	Proto jsem se chtěla vyjádřit k tomu, co zde řekla paní Drhová o existenčním ohrožení. Myslím si, že oni jsou existenčně ohroženi, protože jsou připraveni vkročit do života, a mají problém místo najít.
	Co se týká toho, že sem přišli na zastupitelstvo a že panu radnímu tleskali, je to zcela běžná záležitost v normálních společnostech. Grant je něco jako dar. Dostali dar a přišli za to poděkovat. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Dámy a pánové, dovolte mi vstoupit do této diskuse nikoli z pohledu kultury, ale z pohledu člověka, který se dlouhá léta v pražské komunální politice se věnuje municipálnímu rozpočtu, pravidlům financování a rozpočtové politice jako takové, a pak krátce z pozice předsedy zahraničního výboru.
	Mám pocit, že celá rozprava, kterou tady vedeme nejen o tom, jak budeme financovat kulturu, ale o všech ostatních oblastech, které se vedou na tomto zastupitelstvu dlouhá léta a určitě také v budoucnu dlouhá léta povedou, nejsou vedena tou snahou, jakou by měla být vedena, a to jakým způsobem spořit peníze daňových poplatníků a snahou říci, komu a jak bude to co ono rozdáno, dáno grantem, příspěvkem, kde všude se bude finančně město angažovat, kde všude bude rozpočet a peníze daňových poplatníků utrácet. Toto není role správce veřejných rozpočtů. Jestli se tady hovoří o tom, že je tady vykazována křivka nárůstu objemu prostředků na granty a příště to bude na zdravotnictví nebo sociální problematiku, nejsem si jist, zda je to dobře, protože to znamená, že peníze musí někdo vydělat, nebo se 

(pokračuje Chalupa)

město bude muset zadlužit a bude to muset zaplatit někdo, kdo bude dluhy splácet po nás. Ani jedno není správné. 
	Posláním všech, kteří jsou v tomto sále, by podle mého názoru měla být společná snaha, která by měla vést k tomu, aby to nebyli zastupitelé, aby to nebyly rozpočty, úředníci, komise, výboru nebo cokoli jiného, kteří budou rozdělovat peníze, ale aby to byli občané hl. m. Prahy, kteří dle své svobodné vůle peníze, které jim takto nikdo nevezme, svým vlastním rozumem rozhodnou o tom, zda peníze použijí na to, zda půjdou do divadla Archa, do Dejvického divadla nebo jinam. Jsou to jejich peníze a my bychom měli zastavit trend jim peníze brát a s představou bláznivé osvícenosti, elitářství, nabubřelosti nebo čehokoli jiného se tvářit, že oni jsou hlupáci, a my, co sedíme v těchto lavicích nebo vy, kteří stojíte v těchto řadách, jsou ti chytří, osvícení, vzdělaní. Možná jsou, ale hlas a právo musí být rovné všem bez ohledu na to, jakým intelektem či znalostmi je ten který jedinec obdařen. V opačném případě nebudeme vytvářet stát, který bude demokratický, ale budeme vytvářet totalitní elitářskou společnost. (Potlesk)
	Druhá otázka je z hlediska zahraničí. Jsem předseda zahraničního výboru na tomto městě. Posláním zahraniční politiky je hledat zkušenost, učit se z příkladů, říkat, kde to funguje a jak, co je na tom dobré, zda to můžeme aplikovat u nás. Modelů financování kultury nejen v evropských městech je tisíc a jeden. Žádný není stejný, v mnoha ohledech se liší. Hledáme-li nějaký příklad, měli bychom si vzít nejdříve nějaký vzor. Tvrdím, že z hlediska kulturního, historického, velikostního, vzdělanostního i perspektivního, jestli v EU existuje země, od které bychom se mohli v mnoha věcech inspirovat, je Irsko. Je to země, která dbá na rozvoj intelektuálních dovedností více než jakákoli jiná země v Evropě. Je to země, kde daňová zátěž a odebírání peněz od daňových poplatníků je jedno z nejnižších. Když jsem jako předseda zahraničního výboru žádal naše velvyslance v jednotlivých zemích EU, aby mě informovali o tom, jak města financují kulturu, dostal jsem dopis právě z Irska od  našeho chargé d´affaires v Dublinu, ze kterého bych rád citoval. 
	Žádné z šesti irských statutárních měst v pořadí Dublin atd. dle počtu obyvatel není zřizovatel divadelní scény. Většina divadel je v Irsku soukromá a je řízena plně na komerční bázi. Z kulturních rozpočtů uvedených měst se financuje především provoz knihoven, muzeí, archivů a sportovišť. Některá města pronajímají prostory ve vlastních budovách k pořádání kulturních akcí včetně divadelních produkcí. Jestliže se město rozhodne podpořit realizaci uměleckého počinu některé z místních divadelních společností, děje se tak výhradně ad hoc.
	Myslím si, že na kulturní úroveň Irska - kdyby byl tento model v Čechách navržen, tak máme revoluci – nemá žádný vliv. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Poslední příspěvek kolega Vodrážka.

P.  V o d r á ž k a :
	Dámy a pánové, zaznělo tady mnoho argumentů pro a proti, ale kromě jediné výjimky jsem nezaslechl nic, o čem bychom měli dnes hlasovat, a to je úkolem zastupitelstva.
	Navrhuji usnesení: ZHMP nesouhlasí s návrhy a požadavky obsaženými v petici Za Prahu kulturní doručenou dne 14. 4. 2008, podepsané zástupcem petičního výboru dr. Václavem Petrmichlem. 

Nám.  B l a ž e k :
	Diskuse byla ukončena, prosím o závěrečné slovo pana radního Richtera. 
	Technická připomínka – paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Navrhli jsme přerušení diskuse před ukončením, abychom se mohly jako kluby sejít a podat společný návrh. 

Nám.  B l a ž e k :
	Diskuse byla ukončena, závěrečné slovo má pan radní Richter, pak nechám hlasovat o přerušení.

P.  R y š l i n k o v á :
	Dva kluby podaly návrh. Chceme mít možnost předložit návrh na usnesení. 

Nám.  B l a ž e k :
	Chcete říci, že jste nepodali pozměňovací návrhy, paní předsedkyně Kolínská? 

P.  K o l í n s k á :
	Pozměňovací návrhy byly podány, jeden z nich předložil kolega Witzany. Přestávka má sloužit ne k zdržování, ale k formulaci návrhu usnesení za klub Strany zelených a Evropských demokratů. Nechci debatu zdržovat. Vystoupení pana radního Richtera to nebrání, pokud budeme moci potom podat  návrh usnesení. 

Nám.  B l a ž e k :
	Návrhový výbor zformuluje potom závěrečné usnesení. Prosím pana radního Richtera o závěrečné slovo.

P.  R i c h t e r :
	Pokusím se na závěr shrnout některé příspěvky, které pro mne byly zásadní. Dozvěděl jsem se od pana kolegy Justa, že odborníci nerozdělili peníze. K tomu nemám co říci – grantová komise je složena pouze z odborníků, částky navrhli oni
	Že komise nesměla o dotaci na vstupenku rozhodnout, dostaly ji jen komerční subjekty – to říkal také pan Just. Z prodané vstupenky dostala Archa 1,5 mil. Kč, i Semafor dostal téměř milion.
	Pan Just říkal, že sami chtějí rozhodovat o penězích jako odborníci. Souhlasím s tím, proto jsem jim dal moc do rukou, a oni o tom skutečně rozhodují.
	Pokud hovoříte o systému a o odvolávání, zastupitelstvo schválilo celý systém, a to v počtu 57 pro, nikdo proti, 8 se zdrželo. Systém byl schválen drtivou většinou. (Potlesk) Proto lze těžko škrtat dotace na prodané vstupenky atd.
	Pan Jech a paní Ryšlinková se shodli na tom, že na kulatém stolu nehlasovali. Neříkal jsem, že oni hlasovali, říkal jsem, že se účastnili kulatého stolu. 13 lidí bylo pro, 1 byl proti a 1 se zdrželi. Myslím, že kolegyně Ryšlinková s kolegou Jechem se zdrželi. 
	Nemohu souhlasit s kolegou Witzanym, že je nepřiměřená podpora mladých umělců, jak říkal ve svém vystoupení. Město by mělo být mecenášem umění. Koho jiného máme podporovat než mladé začínající umělce, aby dostali šanci. To je budoucnost kultury ve městě, ne podporovat zkostnatělý systém, ale dát šanci a prostor mladým. (Potlesk)
	Na závěr – kolegyně Ryšlinková. Krásné vystoupení plné omylů a polopravd. Transformace bez přípravy, koncepce plánu – to jste říkala. Vím, že jste v zastupitelstvu krátce, prostudujte si historii jako jsem to udělal já. Transformace byla schválena zastupitelstvem v r. 2001, princip byl nastolen, proběhla první vlna, teď nás čeká druhá. Není to nová věc.

(pokračuje Richter)

	Je naprostá lež, že galerie v Obecním domě nepracuje, že  zanikla. Galerie zhruba před měsícem ukončila nejúspěšnější výstavu v dějinách Prahy, kterou navštívil rekordní počet diváků. Byla to výstava Lady. (Potlesk)
	Hovořilo se tady o spoustě argumentů a o divadlech, kultuře, ale stále z toho vyčuhuje boj o peníze. Myslím si, že v tuto chvíli vám nejde o umění, ale o peníze. Vraťme se na platformu umění, diskutovat o těchto věcech a nehandrkujme se o peníze. Peněz máte dost a neustále rostou. Jako radní pro kulturu budu stále podporovat, aby tam bylo dostatek peněz. Nehodlám přistupovat a návrhy kolegy Stádníka, aby se  peníze přesunuly do památek. Mrzí mě, pane kolego Pešáku, také nebudu podporovat, aby se tyto peníze významnou měrou přesunuly do zdravotnictví, i když to chápu. Jsem radní pro kulturu a budu na tom trvat.  (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Svolávám klub ODS do tiskového..

Nám.  B l a ž e k :
	Vyhlašuji 10minutovou přestávku.
(Přestávka)
Prim.  B é m :
	Budeme pokračovat ve finálním rozuzlení dopolední diskuse. Prosím předsedu návrhového výboru pana mgr. Chalupu, aby se  ujal slova.

P.  C h a l u p a :
	Prosím, abyste věnovali pozornost tomu, co budu číst, protože to není jednoduché. 
	Nejdříve byl vznesen návrh kolegy Witzanyho a jako poslední diskutující vznesl návrh kolega Vodrážka za klub ODS. Návrhový výbor tyto návrhy zpracoval a následně obdržel nový návrh původního znění návrhu kol. Witzanyho, který je nově doplněn souhlasem souhlasným návrhem klubu Strany zelených a evropských demokratů. 
	S ohledem na to, že máme na stole usnesení číslo 780 a toto jsou k němu protinávrhy, podle jednacího řádu hlasujeme v obráceném pořadí tak, jak jednotlivé návrhy byly vzneseny. Z toho důvodu budeme nejdříve hlasovat o návrhu pana kolegy Vodrážky a klubu ODS, a  následně budeme hlasovat o návrhu původně kolegy Witzanyho, následně modifikovaným návrhem Strany zelených a evropských demokratů, který budu postupně číst, neb je dlouhý. 
	Pane primátore, mám na začátku přečíst oba návrhy, nebo postupně seznamovat s každým z nich a následně hlasovat? 

Prim.  B é m :
	Pane předsedo, řekl jste naprosto jasnou proceduru, která vyplývá z jednacího řádu. Nemyslím si, že bychom pomohli věci, kdybyste četl oba návrhy najednou. Nejprve přečtěte ten, o kterém budeme právě hlasovat, pak prosím, aby byly čteny další. 

P.  C h a l u p a :
	Budeme hlasovat o návrhu klubu ODS přednesený panem místopředsedou klubu Vodrážkou a zní: původní návrh I. bere na vědomí petici atd., jak je rozdáno v tisku 780,

(pokračuje Chalupa)

	2. návrh, který vytváří nový článek II. a zní: nesouhlasí s návrhy a požadavky obsaženými v petici „Za Prahu kulturní“ doručené dne 14. 4. 2008 podepsané zástupcem petičního výboru dr. Václavem Petrmichlem. 
	Následně by se původní bod II. stal novým bodem III, který by zněl: ukládá předsedovi kontrolního výboru ZHMP informovat atd., jak je učiněno v tisku 780.
	Tento celý návrh by se hlasoval en bloc. 

Prim.  B é m :
	Toto je návrh pana zastupitele Vodrážky, se kterým se ztotožňuje předkladatel. Děkuji.
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Pro 41, proti 11, zdrželo se 12. 
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Druhý návrh by modifikoval původně přednesený návrh, který přečtu, ovšem k němu musíme předložit již schválený procedurální návrh. Nové usnesení by znělo:
	I. bere na vědomí – zůstává beze změny podle usnesení 780,
	II. návrh usneseni nesouhlasí – předpokládám, že tento návrh v sobě obsahuje návrh na vypuštění tohoto návrhu, nedá se o tom hlasovat, protože již byl schválen, a pak by následoval bod
	III.1. úkol předsedovi kontrolního výboru, který je v tisku 780, pak by byl bod
	III.2. ukládá radě hl. m. Prahy aby předložila vyhodnocení nástrojů (evaluaci) kulturní politiky hl. m. Prahy tak, jak to předpokládá příloha číslo 1 k usnesení ZHMP číslo 39/19 ze dne 29.  6. 2006.
	III.3. Ukládá radě hl. m. Prahy přehodnotit grantovou politiku hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění, příloha číslo 2 k usnesení ZHMP 39/19 atd., zejména v tzv. prvním pilíři – dotace na vstupenku,
	III.4. ukládá radě hl. m. Prahy, aby předložila zastupitelstvu návrh pravidel pro hl. m. Prahu v oblasti kultury a volného času tak, aby přidělované prostředky skutečně směřovaly na priority kulturní politiky hl. m. Prahy.
	Nově by byl zařazen bod IV.1., ve kterém by zastupitelstvo žádalo primátora, aby obnovil činnost poradního sboru primátora.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane předsedo, nejsem si jist, jestli jste nám pomohl. Konstatoval jste v první části vašeho návrhu, že zastupitelstvo I. bere na vědomí text, který už jsme jednou na vědomí vzali a schválili. Jsem přesvědčen, že o tom není třeba hlasovat, že to byl text schválený. 
	V bodu II. jste řekl, že je navrhováno něco, o čem nelze hlasovat, protože jsme to při předchozím hlasování odhlasovali. 

P.  C h a l u p a :
	Vysvětlím to. Je-li původní návrh usnesení doplněn o nový návrh spočívající v novém návrhu II jmenující se nesouhlasí, pak tento návrh je již schválen. Z toho důvodu se domnívám, že návrh, který byl předložen reagující na původní návrh, který se schválením takového návrhu nepočítal, je v této věci irelevantní a musí zůstat v podobě, jak byl předložen, ovšem při zachování nově schváleného bodu II. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Bylo to bravurní vysvětlení, ale česky to znamená, že o tom nebudeme hlasovat. 

P.  C h a l u p a :
	 Ne, znamená to, že bychom v tuto chvíli hlasovali pouze  o doplňcích, které předložil společně klub Strany zelených a evropských demokratů, které znamenají doplnit bod III., ukládací část, o tři úkoly radě hl. m. Prahy a následně vytvořit nový bod IV. žádající primátora, aby obnovil činnost poradního sboru.

Prim.  B é m :
	Teď vám musím poděkovat, pane starosto, od začátku jsem si to myslel, ale ve vašem prvním vyjádření jsem tomu nerozuměl. 

P. C h a l u p a :
	To není moje chyba. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o části III.

P.  C h a l u p a :
	Je otázkou, jestli budeme hlasovat o čtyřech návrzích rozdělených ve třech bodech do bodu III a jednom do nového bodu IV. najednou, nebo zda budeme hlasovat o třech bodech v bodu III v ukládací části najednou a IV najednou po bodech římských, nebo zda budeme hlasovat jednotlivě o bodech římských a arabských. 

Prim.  B é m :
	Jste vynikající předseda návrhového výboru, neulehčujete mi to.  Prosím kolegu Žďárského. 

P.  Ž ď á r s k ý :
	Pozorně to sleduji a doporučuji, aby se ukládací část III. hlasovala en bloc a IV. žádá hlasovala odděleně, což znamená dvě hlasování – III. a IV. 

Prim.  B é m :
	Tím je to trochu jednodušší. Je návrh na oddělené části hlasování o bodech III. a IV. Nevidím tady jiný návrh, v této chvíli je to jediný návrh k hlasování. Budeme hlasovat odděleně o části III. a IV. 
	Můžeme přistoupit k hlasování o  návrhu bodu III. Prosím pana předsedu návrhového výboru, aby ještě jednou přečetl to, o čem budeme hlasovat.

P.  C h a l u p a :
	Visí to na obrazovce za vámi s tou výhradou, že je tam ještě doplněn úkol panu kolegovi Hoffmanovi informovat – podle původního návrhu. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o části III. Pro 20, proti 14, zdrželo se 30.  Tento návrh nebyl přijat. 
	Nyní můžeme přistoupit k poslednímu hlasování o části IV.  K tomu bych měl připomínku. Nemám nic proti obnově poradního sboru pro oblast kultury, kulturní politiky města a kulturních grantů. Jsem přesvědčen, že diskuse je jediným možným nástrojem, jak kultivovat náš veřejný kulturní prostor a jak udělat v maximální možné míře transparentní
 
(pokračuje Bém)

model rozhodování. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Pro 55, nikdo proti, zdrželo se 10. Návrh byl přijat. 
	Táži se předsedy návrhového výboru, zda žádá, aby bylo hlasováno nyní en bloc o celém návrhu usnesení. 

P.  C h a l u p a :
	Domnívám se, že je to nadbytečné. Návrh byl doplněn a  usnesení jako celek bylo schváleno s doplňujícími částmi v bodu IV. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. V takovém případě konstatuji, že po obsáhlé debatě jsme schválili návrh usnesení. Mohu prohlásit, že projednávání prvního nově zařazeného bodu do jednání zastupitelstva je ukončeno.
	Nevím, zda přítomní v sále budou dále sledovat jednání zastupitelstva. Kdyby se rozhodli, že toho nevyužijí a že využijí svůj čas k jiné konstruktivní činnosti, vyhlásím dvouminutovou přestávku na to, aby opustili sál. Ti, kteří chtějí zůstat, zůstat mohou.
(Přestávka)
	Dámy a pánové, můžeme pokračovat  v projednávání schváleného jednání. Prosím o řízení zastupitelstva pana 1. náměstka. 

Nám.  B l a ž e k :
	Tisk číslo 680, bod 1 – slovo má pan primátor.

Prim.   B é m :
	Dámy a pánové, tisk Z 680 je návrhem usnesení, kterým schvalujeme ponechání nevyčerpaných účelových prostředků poskytnutých z rozpočtu hl. m. Prahy v r. 2007 k využití na stejný účel pro r. 2008 dle přílohy 1 tohoto usnesení.
	Jde o účelové investiční dotace, které v loňském roce činily částku 659240 tis. Kč a účelové neinvestiční prostředky, které činily částku 105217,5 tis. Kč s tím, že rada hl. m. Prahy doporučuje ponechat městským částem finanční prostředky, které jim byly poskytnuty v r. 2007 nevyčerpané, a to v plné požadované výši. Jde o částku 63315400 Kč. Převážná část těchto prostředků, více než 62 mil., jsou určeny na kapitálové výdaje. 
	Důvodů, proč nebyly dočerpány, je celá řada. Většinou jde o administrativní opatření, pozdní vydání stavebního povolení z důvodu odvolání nejrůznějších občanských sdružení do procesu stavebního nebo územního řízení, v některých případech se jedná o rozpracované akce, které nebyly dotaženy a kdyby finanční prostředky nebyly poskytnuty, budou nedokončené investiční akce. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Hlásí se pan kolega Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Pan primátore, chtěl bych se zeptat ne k té části, kterou jste obhajoval v úvodním slovu, ale k druhé části, to znamená ponechání prostředků již z r. 2006 do r. 2008. Podle mých informací, když byl tisk připravován, i podle pravidel, o nichž jste nás informoval při projednávání rozpočtu hl. m. Prahy, by se z předcházejícího druhého roku prostředky neměly převádět. Přesto některé městské části mají to privilegium, že nevyčerpané finanční 

(pokračuje Březina)

prostředky z r. 2006 se budou převádět  do r. 2008. Proč některé městské části toto privilegium mají, a některé nikoli? 

Nám.  B l a ž e k :
	Hlásí se ještě někdo do diskuse? Nikoli. Prosím o závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	V zásadě platí pravidlo, které jsme zavedli asi před třemi lety, že nevyčerpané prostředky z předchozích let nepouštíme k dočerpání. Samozřejmě existují výjimky, které potvrzují pravidlo, nesmí jich být příliš mnoho. V tomto případě se jedná o tři výjimky. 	Finanční prostředky na realizaci akce rekonstrukce objektu pavilonu v Havlíčkových sadech na území Prahy 2. Nevidím tady starostku této městské části, ale je tady řada zastupitelů, kteří mohou potvrdit, že rekonstrukce Havlíčkových sadů je jednou z klíčových priorit. Kdybychom finanční prostředky nepustili touto cestou, bude o ně městská část žádat jinými cestami, a my zvýšíme jen zatížení a administrativu. Paní starostku tady už vidím, kdyby se k tomu chtěla vyjádřit, může, z titulu nejpovolanější osoby reprezentující priority a potřeby městské části  Praha 2.
	Základní škola Na Korábě, MČ Praha 8. Vidím tady pana starostu, může se k tomu také vyjádřit. I to považujeme za prioritní. Bez školní jídelny se Základní škola Na Korábě  neobejde. Je  to dlouho připravovaná akce. Zpoždění bylo v důsledku administrativních průtahů, které byly způsobeny státní správou a zákonnými lhůtami, které se nedaly urychlit. 	Do třetice všeho dobrého – rekonstrukce Milíčovské ul. Tam je situace  specifičtější.
	První dvě akce považujeme za priority, které běží a město bychom zatížili jinou administrativou na jiných místech při požadavcích na revitalizaci Havlíčkových sadů, případně rekonstruované školní jídelny Základní školy Na Korábě. 
	V případě Újezda je situace trochu jiná, protože tam investiční akce byla dokončena v r. 2007, ale faktura nebyla do konce roku plně uhrazena. Potvrzuji vaše slova, že výjimky děláme výjimečně, a toto jsou výjimečné výjimky.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Žádám o předložení dalšího tisku 758.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, v kapitole 10.16 je rezerva pro městské části. Rada hl. m. Prahy zastupitelstvu navrhuje, aby souhlasilo se schválením uvolnění podstatné části této rezervy.  Rezerva je ve výši 500 mil., navrhujeme uvolnit částku 424400 tis. Kč, další část, což je necelých 76 mil. Kč, navrhujeme ponechat na douvolnění pro případ nejrůznějších havárií či vyargumentovatelných prioritních akcí městských částí v průběhu roku. 
	Částka 424 mil. představuje asi 28 % objemu uplatněných požadavků, což není tak hrozné, jako tomu bývalo v minulosti. Je to dáno tím, že jsme definovali jasná pravidla hry, která říkají, že každá radnice příslušné městské části má právo na definování tří základních 
(pokračuje Bém)

priorit. Následně probíhá na úrovni správců jednotlivých kapitol - odbor rozpočtu a příslušná městská část, odborní garanti příslušné investiční akce – jednání s vydefinováním nejen priorit mezi třemi vytipovanými akcemi městských částí, ale také při definici nebo odhadu finančních prostředků, které město ze svého rozpočtu může, resp. chce uvolnit.
	Pro zajímavost: 382750 tis. představují investiční dotace, neinvestiční dotace představují částku 13650 tis. Kč, 28 mil. představuje posílení kapitálových výdajů na základě žádostí městských částí OMI na realizaci příslušné akce.
	Je zajímavé vnímat debatu na úrovni výše požadavků velké městské části, malé městské části, kapitace nebo jakási míra spravedlnosti, argument, který slýchávám: potřeby malých městských částí jsou vysoké, potřeby velkých městských částí ještě vyšší. Kdybychom chtěli vytvořit superrovný systém, museli bychom dávat městským částem jen částku, která bude odpovídat nějakému kapitačnímu úhrnu – počet obyvatel, vydělená částka 500 miliony, a malé městské části o 2000 obyvatelích by asi splakaly nad výdělkem. Tím chci říci, že když se podíváme na rozložení velkých městských částí Praha 1 – 22, 289 mil. Kč, malé městské části představují zbytek, to znamená částku zhruba 135 mil. Kč. Když si uvědomíme počty obyvatel, kteří žijí na území velkých městských částí a malých, je zjevné, že v kapitačních poměrech je tady obrovský bonus, který se dává právě malým městským částem.
	Co dodat na závěr? Snad jen tolik, že dvě městské části mě požádaly o změnu účelu alokované finanční částky. Městská část Praha – Běchovice, vidím zde pana starostu, můžete se pana starosty dotázat, proč žádá o přesun finančních prostředků ve výši 6 mil. Kč z akce zařazené k uvolnění z kapitoly 06-areál Na Korunce, dostavba, na již probíhající prioritní akci městské části Mateřská škola Běchovice, výstavba. Argument je poměrně prostý.  Běchovice procházejí v poslední době dosti značným demografickým vývojem a je tam obrovský převis poptávky nad nabídkou v oblasti žádostí na umístění dětí do mateřských školek. Pan starosta řeší jeden z typických fenoménů malých městských částí na periferii města daných demografickým pohybem uvnitř hl. m. Prahy, případně pohybem pracovní síly z jiných českých regionů směrem do Prahy. 
	Městská část Praha-Řeporyje žádá o přesun mezi školskými akcemi – je to mateřská škola, zateplení, částka 2 mil. Kč, na plynofikaci areálu základní školy. Starosta této městské části je přítomen, je možné mu položit otázky. I zde se jedná o jasně vydefinovanou prioritu městské části. Jsem přesvědčen, že je třeba lokálním potřebám a prioritám vyslyšet. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Přihlásila se starostka MČ Praha-Slivenec  paní Plamínková. Má nárok vystoupit. Prosím paní starostku Plamínkovou před tím, než budou vystupovat další kolegové.

P.  P l a m í n k o v á :
	 Vážení zastupitelé, vážené zastupitelky, jako starostka městské části Praha-Slivenec bych chtěla požádat o zvýšení finančních prostředků pro odbor městského investora, který staví v naší městské části kanalizaci na hlavní ulici ke Smíchovu. Žádali jsme o 12 mil., a je pro nás přiděleno pouze 5 milionů. Ve zdůvodnění je napsáno, že v r. 2008 bude zprovozněna dešťová kanalizace, obnoven asfaltový povrch komunikace a proběhne rekonstrukce chodníků. Za 5 mil. Kč se to udělat nedá, máte nepochybně představu o tom, jak je dnes výstavba inženýrských sítí drahá. 
	Chtěla bych zdůraznit, že na rozdíl od srovnatelných městských částí nedostala MČ Praha-Slivenec přiděleny téměř žádné finanční prostředky na výstavbu technické vybavenosti přímo v rozpočtu hl. m. Prahy, který se schvaloval v listopadu, zatímco jiné městské části, 
(pokračuje Plamínková)

namátkou třeba Kbely, Řeporyje, Lochkov, Velká Chuchle, většina městských částí, kde kanalizace ještě není dokončena, dostaly přidělené prostředky, resp. OMI pro ně dostalo přidělené prostředky, tak pro MČ Praha-Slivenec byl přidělen pouhý milion korun, což je částka velice symbolická, protože za to se dá pořídit jen kousek kanalizace. Akce je rozestavěná. Je to akce odboru městského investora na hlavní ulici, kde již od října loňského roku tam nejezdí auta a autobusy. Je potřeba ji dotáhnout do takové fáze, aby se tam dal obnovit aspoň nějaký povrch komunikace. Těch 5 mil. Kč na to opravdu nestačí. V úterý jsme měli koordinační schůzku se zástupci stavby se zástupci OMI. Ukázalo se jasně, že bez navýšení finančních prostředků to stačit  nebude. 
	I když je to akce OMI, kanalizace se nestaví z prostředků městských částí, cítím potřebu zde takto plédovat za posílení rozpočtu pro OMI. Starosta je od slova starat se a ráda bych to naplnila. 

Nám.  B l a ž e k :
	Upozorňuji, že předkládat návrhy mohou pouze členové zastupitelstva. Musel by se s vaším návrhem někdo ztotožnit.
	Kolegyně Halová.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane primátore, chtěla bych se vás zeptat na jednu věc. Z uvedených investičních požadavků městských částí 1 – 57, jak jsou rozepsány v příloze číslo 3, jsem se dočetla, že jsou pouze dvě městské části, které nedostaly ani korunu, a to MČ Suchdol a MČ Přední Kopanina. Nechce se mi věřit, že by to mohlo být politické rozhodnutí, jak je občanům podsouváno, ale jsem přesvědčena, že se jedná o věcné důvody. 
	Prosím vás proto, zda byste tyto věcné důvody mohl uvést a zároveň říci, zda je pravděpodobné, že by v druhém kole finanční prostředky tyto městské části mohly dostat. Děkuji.  

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych informovat zastupitelstvo, že tento tisk byl projednán toto pondělí na finančním výboru a byl doporučen ke schválení všemi přítomnými zástupci včetně všech politických stran. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Valenta.

P.  V a l e n t a :
	Chtěl bych požádat o změnu přílohy číslo 2, jak mi bylo včera uloženo zastupitelstvem MČ Praha-Zbraslav, a to zařadit do této přílohy dvě akce – ZŠ Nad parkem, rekonstrukce střešního pláště 3 mil. Kč a rekonstrukce zdroje tepla 3,5 mil. Kč. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat za vypracování přijetí nového postupu při uplatňování žádostí o dotaci z rezervy pro městské části, jak tento postup přijala rada v lednu 2008 a jak je zde schválen, včetně formuláře žádosti, která tento systém posouvá na kvalitativně novou úroveň.
	Zároveň bych poznamenal, že sebedokonalejší systém lze zdokonalit. Když se zamýšlím nad zmíněným problémem technické vybavenosti nebo diskuse o nedostatečných prostředcích technické vybavenosti, ptám se, jakými kritérii rozdělujeme omezené prostředky z hlediska požadavků, které násobně tyto omezené možnosti přesahují. Tady si myslím, že bychom měli vyžadovat od správců kapitol určité kvantitativní hodnocení, např. v oblasti TV podívat se na to, jaká potřebnost z hlediska vybudované resp. nevybudované technické vybavenosti existuje, konkrétní ukazatel kolik domácností a obyvatel není obsluhováno standardní kanalizací, ale je obsluhováno hovnoucuci, jak o tom mluvila paní zastupitelka Tylová, která není přítomna. Je to podstatný ukazatel pro to, aby to město dalo do pořádku. Pokud jsou některé městské části z hlediska tohoto ukazatele na tom špatně, měly by dostat prioritu. 
	Pokud jde o MČ Slivenec, podle údajů, které mám k dispozici, 50 % domácností, 50% obyvatel je obsluhováno s prominutím hovnocuci. Myslím si, že toto rozhodně není standard hl. m. Prahy. Takovýchto městských částí je pouze několik. Proto si myslím, že tato částka by měla být zvýšena tak, aby se situace co nejrychleji narovnala na standard, který platí v hl. m. Praze.
	Považuji za důležité si návrh paní starostky Plamínkové osvojit, myslím, že by tak učinili i jiní zastupitelé, s kterými jsem mluvil, aby částka pro tuto kanalizaci byla zvýšena na částku 12 mil. Kč. Návrh písemně předám panu předsedovi Chalupovi. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Klega.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, krátkou reakci. Začnu ke kol. Witzanovi. Kritéria, na která se ptáte, je možné vyčíst z návrhu rozpočtu pro tento rok. Při komentáři, který jsem měl při schvalování rozpočtu, bylo uvedeno, že ke skladbě jednotlivých titulů na jednotlivé městské části nás vede společný jmenovatel, který se jmenuje „pojďme rychle dokončit to, co je možné dokončit za současných možností rozpočtu“. Posílily se ty etapy a ta území městských částí, kde již dostavba technické vybavenosti pokročila hodně daleko a je možné při rozumné míře odhadů a pravděpodobnosti letos nebo příští rok akce dokončit a do rozpočtu dalších je již nezařazovat. Naopak byly některé akce na některých městských částech na úkor této myšlenky mírně zabržděny s tím, že síla, která je v rozpočtu omezená, se projeví v dostavbě v dalších letech. Zároveň se předpokládá - např. v případě Slivence to není možné předkládat v tuto chvíli - že najdeme v rozpočtu 411 mil. Kč, což je odhad zbývajících nákladů na dostavbu kompletní technické vybavenosti ve Slivenci při daném počtu sliveneckých obyvatel. To je nereálná představa. 
	Odlehčil bych v reakci na paní starostku Plamínkovou. V jednom nejmenovaném médiu jsem předminulý týden četl, že paní starostka 12 milionů už má. Když už je má a víme to z novin, tak ať je použije na tuto akci.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Chtěl bych krátkou poznámku. Celou dopolední část dnešního zasedání jsme věnovali kultuře, pojďme také hledět na kulturu jazyka. Upozornil bych, že v češtině existuje technický pojem fekální vůz, aby zde nepadala vulgární slova, která byla použita. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Připomínka mě rozesmála.
	Mám na pana primátora malý dotaz. Rozpouštíme první rezervu, která byla v rozpočtu, a to rezervu pro městské části. V tu chvíli se ozývá debata o technické vybavenosti městských částí. Především okrajové stojí o to, aby technická vybavenost vodovodní sítě se rozjela. Pan primátor na můj dotaz zhruba před dvěma měsíci slíbil, že tyto věci budou zohledněny po vyúčtování hospodaření města za r. 2007. 
	Jestliže rozpouštíme jakoukoli rezervu, chci se zeptat pana primátora, zda je znám výsledek hospodaření, aspoň v hrubých rysech k 30. 3. by měl být znám, a tím možná uklidnit ty, kteří cítí nedostatek v tom, co je v tuto chvíli schvalováno, že existuje další cesta, jak jejich požadavky zohlednit.
	Materiál, který je na stole, se mi zdá být velice přehledný. Nesmírně jsem uvítal, že tam jsou všechny prioritní požadavky městských částí a chtěl bych ho ocenit. 
	Pane primátore, je znám výsledek hospodaření za r. 2007? Tak zní můj dotaz, jinak nemám připomínky. 

Nám.  B l a ž e k :
	Podruhé se hlásí paní starostka Plamínková. Má slovo.

P.  P l a m í n k o v á :
	Zaskočilo mě vystoupení pana nám. Klegy. Nevím, o čem mluvíte. Novu jsem nesledovala, a jestli je někde máme, řekněte kde. Nevím, o co tady jde. 

Nám.  B l a ž e k :
	Končím diskusi, nikdo se již nehlásí. Prosím pana primátora o závěrečné slovo. 

Prim.  B é m :
	Podstatnou část otázek odpověděl pan nám. Klega. Výsledky hospodaření ve finálních číslech k dispozici máme, budou součástí projednávání klíčových orgánů města. Jestli nás mohou ospravedlnit k tomu, abych tady sliboval nějaké šťastné zítřky, to nikoli. Hospodaření města je velmi dobré, až výtečné i s ohledem na organizační opatření, personální úspory, procesní audity, restrukturalizaci nejen systému fungování hl. m. Prahy, ale i všech jeho příspěvkových organizací a akciových společností, které buď hl. m. Praha ovládá svým  akciovým podílem, nebo tvoří významného akcionáře.
	Je také realitou, že rozestavěnost, která byla enormní ještě před 6 – 7 lety, snažíme se v posledních pěti letech postupně optimalizovat a utlumovat tak, aby nedocházelo k tomu, co tady čas od času slýcháváme, že se někde zahájí TV, a pak se staví 8 – 10 let. To je to nejhorší, co bychom si mohli přát.
	Teze číslo jedna, kterou stále opakuji: rozestavěnost snižujeme, celková zanedbanost infrastrukturní sítě představuje zhruba 20 mld. Kč, které město v této chvíli nemá, resp. musí finanční prostředky, které má alokovány v rozpočtu, velmi šetrně investovat na klíčové prioritní akce. Není žádným tajemstvím, že klíčová prioritní akce v rozpočtu města je 
(pokračuje Bém)

nadřazený dopravní skelet, do kterého dnes investujeme desetimiliardy. Je to dáno obrovskou chybou minulých politických vedení, obrovskou laxností a nízkým podílem financování z jiných zdrojů. Víme-li, že nemůžeme čerpat na tyto velké infrastrukturní stavby kohezní fondy a fondy EU, tak jediným zdrojem, který poslední zbývá, když pominu možnost financování těchto staveb privátními zdroji, je stát. Stát, ať byla u moci kterákoli vláda, byl vždycky v tomto ohledu mimořádně skoupý. 
	Co je dnes dobrou zprávou, že se urychleně staví jihozápadní a jihovýchodní část pražského okruhu za státní peníze, za to patří nepochybně díky současnému politickému vedení země, i ministerstvu dopravy zvláště, Ředitelství silnic a dálnic nevyjímaje. Na druhou stranu to na vnitřní strukturu nadřazeného dopravního skeletu - městský okruh, radiální komunikace - toto nestačí. 
	Toto je absolutní priorita a až bude v r. 2011 a 2012 fungovat nadřazený dopravní skelet, budeme si moci dovolit finanční prostředky z investičního rozpočtu z kapitálových výdajů ve výši dnes 15 mld. – jsem přesvědčen, že pokud bude město hospodařit stejně dobře jako letos a loni nebo jako předloni a loni, mohu říci za dobu od povodní, i za pět let, bude mít kapitálovou sílu v rozsahu 20 – 21 mld. Kč – tak si bude město moci dovolit ročně investovat daleko více do technické infrastruktury obcí a městských částí včetně kanalizace a bude si moci dovolit také více investovat do oprav, rekonstrukce a případně výstavby nových malých obslužných komunikací 2. a 3. třídy. Bude si moci dovolit daleko více investovat do toho, co dělají vyspělé metropole v Evropě, ať už je to životní prostředí nebo jiné priority.
	Perverze čerpání 50 % našich kapitálových výdajů v průměru nikoli podle schváleného rozpočtu, ale podle upraveného rozpočtu ve finále, 50 % investic do velké dopravy z rozpočtu města, je to neskutečná anomálie, kterou nevidím nikde ve vyspělém světě kolem sebe. 
	Přesto výsledky hospodaření nasvědčují tomu, že nějaké finanční prostředky do technické infrastruktury obcí budeme moci investovat, možná i nad rámec zbývající části v rezervě, která představuje částku 75 mil. Kč. 
	Pro vaši zajímavost udělal jsem rychlý propočet. Velké a malé městské části 1 – 22, zhruba 280 mil., 1161722 Pražanů, kteří zde bydlí, představuje kapitační částku 233 Kč. Z rozpočtové rezervy pro městské části jeden občan velkých městských částí dostane na hlavu 233 Kč, malých městských částí 1350 Kč. Do malých městských částí jde zhruba 5x – 6x více
prostředků než do velkých městských částí. Můžete namítnout, že kapitační přepočet je jeden parametr, máte stoprocentně pravdu. Mohli bychom do toho zahrnout území, počty mateřských škol, základních a středních škol, rozsah pozemků, o které se městské části starají, a dostali bychom se do parametrů nastavených dotačních vztahů mezi hl. m. Prahou a městskými částmi.
	K paní starostce Plamínkové. Asi bych vás překvapil, kdybych řekl pojďme do změny, primátor souhlasí s navýšením finančních prostředků. Procedurálně jsem mimořádně úzkostný a považuji za jedinou možnou udržitelnou metodu řízení a spravování tak velkého portfolia s tak obrovskými problémy, jaké Praha má, dodržování schválených procedurálních parametrů. Zklamu kolegu Valentu, zklamu Zbraslav a paní starostku Plamínkovou, v tuto chvíli nebudu souhlasit ani s jedním ze dvou požadavků, byť chápu, že si paní starostka oprávněně přeje, aby kanalizace byla postavena co nejdříve. Paní starostko, když bych přepočetl 5 mil. Kč na obyvatele Slivence, tak je to hodně, umístila byste se na jednom z předních míst tabulky městských částí 1 – 57. Nemohu vyloučit, že se pokusíme hledat další zdroje v rozpočtu města, ale v této chvíli s tím souhlasit nemohu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Pane předsedající, návrhový výbor obdržel dva návrhy. Nejprve návrh paní Plamínkové, s kterým se ztotožnil pan zastupitel Witzany, a následně návrh kolegy Valenty. Předkladatel pan primátor se s tím neztotožnil, ale musíme o nich hlasovat. 
	Nejprve bychom hlasovali o návrhu pana kolegy Valenty: doplnění bodu II o nový bod 4, který zní: navýšení kapitoly 04-školství, přílohy 2, o investiční dotaci Základní školy Nad parkem – rekonstrukce střešního pláště 3 mil. a rekonstrukce zdroje tepla 3,5 mil. Kč. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto protinávrhu, stanovisko předkladatele je nesouhlasné. Pro 17, proti 11, zdrželo se 31. Nebylo schváleno.

P.  C h a l u p a :
	Bod II.4. by zněl: navýšení výdajů OMI MHMP v kapitole 02, příloha 2 tohoto usnesení – TV Slivenec, z 5 milionů na 12 mil. 

Nám.  B l a ž e k :
	Také nesouhlasné stanovisko předkladatele. Dávám hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 19, proti 12, zdrželo se 27. Nebylo přijato. 

P.  C h a l u p a :
	V úvodním slovu pana primátora byl připomenut návrh Běchovic, který jsme nedostali v hlasovatelné podobě. Nevím, jak s tímto naložit. 

Nám.  B l a ž e k :
	Zeptám se pana primátora na reakci. 

Prim.  B é m :
	Nevím, o jaký návrh jde, ale každopádně změna účelu dotace byla mnou navržena. To jsou dva zásahy, které navrhuji jako předkladatel, jsou součástí návrhu předkladatele. 
	Jak o Řeporyjích, tak o Běchovicích se nehlasuje, protože jsou součástí návrhu předkladatele. 
	Nejsou to peníze navíc, je to jen změna využití finančních prostředků. Mluvil jsem o tom na začátku. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane předsedo, o čem budeme hlasovat?

P.  C h a l u p a :
	Součástí předkladu jsou návrhy, které zmínil pan primátor ve svém úvodním slovu – přesun položky u městské části Řeporyje a Běchovice. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o původním modifikovaném návrhu. Kdo souhlasí s předloženým návrhem usnesení? Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pane primátore, požádám vás o předklad 3. tisku, 687. Prosím, máte slovo.

Prim.  B é m :
	 Je to olympijský tisk, ve kterém rada hl. m. Prahy navrhuje zastupitelstvu poskytnout neinvestiční dotaci obecně prospěšné společnosti Praha Olympijská ve výši 14600 tis. Kč.
	Dámy a pánové, v této chvíli se nacházíme ve stádiu čekání na rozhodnutí příslušných komisí Mezinárodního olympijského výboru, které z uchazečských měst udělají města kandidátská. Za uplynulé tři roky hl. m. Praha vytvořilo všechny potřebné podkladové dokumenty, zpracovalo desítky studií, analýz, fisibility studies, které se dívaly na územní plán, na otázky, zda je možné, aby se v Praze konala olympiáda, zda se do Prahy olympiáda vejde, jaké by bylo rozložení sportovišť mezi Prahou a ostatními českými regiony. Když to hodně zjednoduším, je z toho patrno, že by se jednalo o projekt, který je nejen ekonomicky ospravedlnitelný, ale také rozumný z hlediska dalších benefitů, které by jak pro Prahu, tak pro Českou republiku mohly plynout.
	Jde o projekt poměrně nízkonákladový v relativním srovnání s finančními náklady jiných olympiád. Pricewaterhouse Coopers aktualizoval studii z r. 2004 a 2005. Aktuální data říkají náklady na olympiádu 87,5 mld. Kč – jsou to přímé náklady na pořádání olympiády. 
	Z toho je patrné, že případné nároky na rozpočet města při vědomí, že na výnosové stránce 40 mld. představuje částka výnosů z Mezinárodního olympijského výboru, zbývá asi 47,5 mld., o které se musí podělit zdroje privátní a zdroje veřejné. Z veřejných zdrojů evropské, státní, městské, případně krajské. Dostáváme se na čísla, která z hlediska 10-15leté perspektivy jsou za prvé zvládnutelná a za druhé jsou taková, že mohou Praze i České republice přinést řadu benefitů. O Praze jsme se již mnohokrát bavili, zmíním jen Českou republiku, kde do sportovišť komunitního typu, která budou určena nikoli jako místa pro pořádání příslušných olympijských soutěží, ale která budou připravena plnit funkci před olympiádou pro tzv. tréningové kempy a sportovní zázemí pro olympijské týmy v době před olympiádou, ale která se po olympiádě nestanou gigantickými sportovišti, ale municipálními komunitními sportovišti určenými pro veřejnost, lze předpokládat investice mimo území hl. m. Prahy v rozsahu cca 15 mld. Kč, což je jeden z bonusů, o kterém se zatím příliš nemluvilo, ale který by byl zcela patrný. 
	V této chvíli jsme v procesu přípravy dokladů, materiálu pro olympiádu v r. 2016, o které víme s velkou pravděpodobností hraničící s jistotou, že není tím datem, na které upíráme pozornost, protože Mezinárodní olympijský výbor v r. 2009 rozhodne o pořadatelství olympiády v r. 2016 pravděpodobně mimo evropský kontinent s ohledem na skutečnost, že olympiáda v r. 2012 je v Londýně. 
	Mohli byste  položit otázku, proč to celé děláme. Z toho důvodu, protože jsme chtěli mít v ruce racionální, rozumná, hodnotitelná data, která by nás ospravedlnila a řekla, že je to správná cesta, nebo špatná cesta. Těžko si lze představit v rozumné společnost rozhodování jiné než takové, které je postaveno na faktech. Tím říkáme, že dnes máme k dispozici všechna data, která dáváme okamžitě na web. Máte k dispozici i vy všechny dostupné informace. Kdokoli se chce přihlásit do diskuse, má na to právo, ale  prosím, aby držel elementární pravidla korektnosti a slušnosti v debatě. Argumentujte daty, fakty a čísly a méně srdcem či emocemi.
	Otázka, proč to děláme? Proto, abychom věděli, jestli to vůbec můžeme dělat a také proto, že víme, že mezinárodní olympijská sportovní diplomacie je poměrně složitá vědní disciplina a že s výjimkou myslím Moskvy a Atlanty nikdy o žádné olympiádě nebylo rozhodnuto v tzv. prvním kole. Žádné z uchazečských měst neuspělo. V olympijské diplomacii platí – chceš-li uspět, musíš prohrát, alespoň na začátku. 
	Protože data ukazují, že máme právo pomýšlet i na úspěch v r. 2020 nebo v r. 2024, proto jsme vstoupili do této peripetie i k r. 2016. 
	Možná si kladete otázku, proč návrh rozpočtu Praha Olympijská o. p . s. pro r. 2008 nepočítá s žádanými 50 mil., jak je požadovala o. p. s. Praha Olympijská pro r. 2008 a zhruba 
(pokračuje Bém)

částka, která odpovídá rozpočtu r. 2007. Argument je prostý. V této chvíli vyčkáme na rozhodnutí komisí Mezinárodního olympijského výboru a v případě, že se dostaneme na short list, budeme dále diskutovat o nákladech na kandidaturu, které by byly vyšší. V případě, že se nedostaneme na short list, tak nám to dramaticky nebude vadit, protože to, co jsme potřebovali, to dnes máme – data, fakta, čísla, ekonomiku, rozvahu Praha versus ostatní regiony České republiky. Priorita směřováno dalších procesních kroků se vztahuje k realističtějšímu termínu, a to je r. 2020. 
	Při pohledu na požadavky v nákladech jsme hodně škrtali. Tato částka je  návrh rady hl. m. Prahy přidělit 14600 tisíc Kč neinvestiční dotace pro fungování o. p. s. Praha Olympijská pro r. 2008. 

 Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Jech má slovo.

P.  J e c h  :
	Dámy a pánové, nerozhodujeme dnes o dotaci pro Prahu Olympijskou poprvé, je to již po třetí. Když jsme rozhodovali naposled o 30 mil. Kč, které na Prahu Olympijskou šly, jednou z položek, na kterou měly být finance vynaloženy, bylo informování veřejnosti o tom, jaké jsou studie k dispozici, co to bude stát atd. Jednou z explicitně citovaných položek byla kampaň na informování obyvatel Prahy. Proto bylo Praze Olympijské poskytnuto zázemí ve Škodově paláci, byly jí pronajaty kanceláře v přízemí číslo 17 a 19. Přiznám se, že mám slušnou sbírku fotografií z provozu těchto kanceláří. Kdykoli tam jdu, kanceláře si vyfotografuji. Chodím tam poměrně často.
	Ne chci zabíhat do podrobností. Pan primátor mluvil v řádech miliard a milionů.  Mně také odpověď na to, na co se zeptám, stačí v řádu tisíců a stovek. V kancelářích číslo 17 a 19 jsem nikdy neviděl živou duši, mám to fotograficky zdokumentováno. Nejdříve tam nebyla cedulka Praha Olympijská vůbec, později se tam cedulka objevila, objevily se  tam dokonce psací stoly a počítače. Za zamčenými prosklenými dveřmi jsou i nějaké propagační materiály. Za vylepenou provozní dobou je tam lísteček, že provozní doba je omezena přibližně na dvě hodiny týdně. Na orientační tabuli v přízemí se v posledních 14 dnech objevil lísteček – kanceláře jsou ve výstavbě. 
	Nechci jít do podrobností, stačí mi to v řádu tisíců a stovek: kolika lidem byly v těchto kancelářích poskytnuty informace o přípravě kandidatury? Kolik tisíc lidí kanceláře navštívilo, kolik set dotazů bylo zodpovězeno? Děkuji za odpověď. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Vážený pane primátore, dnes budeme rozhodovat o další dotaci. Jako v předcházejících případech tuto dotaci ze známých důvodů jako nepodporovatel pořádání olympijských her v Praze nepodpořím. Přesto jsem si dal práci a pravidelně se na webové stránky Praha Olympijská dívám. Musím říci, že v oblasti rozpočtu je tam pouze rozpočet na r. 2007, což je rok, který uplynul. Rozpočet na r. 2008 na těchto stránkách nenajdeme.
	Vysčítal jsem si některé položky a zjistil jsem, že zhruba ze 60 mil. Kč, které jsme poskytli této o. p. s, cca 27,5 mil. šlo na PR záležitosti, především na bigboardovou kampaň v Praze. Zajímalo by mě, zda někdo tuto kampaň za tyto prostředky vyhodnotil, jaké měla efekty, zda nám např. přinesla to, že vzrostl počet podporovatelů pořádání olympijských her 
(pokračuje Březina)

v Praze, za také více politiků – zde mám na mysli především politiky na centrální úrovni - podporuje myšlenku pořádání olympijských her v Praze. Také se ptám, zda zbytek republiky nás podporuje, když proti nám používá petiční právo a píše některé petice, dokonce zákony o referendu atd. 
	Vychází mi z toho, že jsme dali 60 mil. Kč, které se podle mého názoru nikde neodrazily. 
	Zároveň si myslím, že je to také možnost zeptat se na některé věci, které mě znepokojují. Když Praha Olympijská, potažmo Praha město podávala svou kandidaturu, dočetl jsem se někde, že uvedla v kandidátském dotazníku, že počítá s tím, že dostane určitou část ze státního rozpočtu. Znám oficiální vyjádření jak předsedy vlády, tak ministra financí a nikdy jsem od nich neslyšel, že by byli s to dát v současné době  Praze jakoukoli dotaci z pohledu pořádání olympijských her. Zajímá mě, zda jsme takovouto větu v dotazníku Mezinárodnímu olympijskému výboru napsali. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Vážený pane  primátore, při projednávání rozpočtu jsem slíbil, že bude zahájena kontrola ve společnosti Praha Olympijská, jestli finanční prostředky jsou vynakládány účelově nebo zda nejsou vynakládány v rozporu s předpisy. Kontrola v tuto chvíli probíhá a zatím dosavadní výsledky nezakládají žádné hrubé nebo velké problémy. Jsou to běžné nedostatky, které najdete v každé společnosti. Kontrola ještě není ukončena, probíhá a ještě probíhat bude. Až budou výsledky k dispozici, se závěry seznámím i kontrolní výbor zastupitelstva. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Drhová.

P.  D r h o v á :
	K mému krátkému příspěvku mě vyprovokoval pan starosta Chalupa, který u bodu číslo 1 dnešního jednání poměrně emotivně vystupoval s tím, že bychom neměli jednat jako elitáři. U kulturních grantů mi to tak nepřišlo, ale toto je ukázkový příklad, kdy se pražská radnice snaží protlačit svůj elitářský názor proti Pražanům i zbytku republiky. Opírá se možná o čísla a kalkulace, které se ovšem pohybují v rovině střednědobých až dlouhodobých prognóz, kdy je možné počítat s poměrně velkými chybami. Myslím si, že tady je na místě zapojit i emoce nebo určitou intuici, které na počátku plánování takovýchto projektů mohou sehrát svou roli. 

Nám.  B l a ž e k :
	Diskuse skončila, závěrečné slovo pan primátor.

Prim.  B é m :
	Ke kolegovi Jechovi. Rétoricky se táži, kdy chodíte do informačního centra v Jungmannově ulici? Chodíte tam v sobotu, v neděli, v úterý, ve čtvrtek, v pátek, chodíte tam v pondělí odpoledne nebo ve večerních hodinách? Kolikrát jste tam byl? Choďte jak chcete, je to super. Toto informační centrum není stěžejním dominantním magnetizujícím místem, prostřednictvím  kterého bychom chtěli šířit do celé republiky informace o olympiádě a data, 
(pokračuje Bém)

která máme  k dispozici. Víte proč? Ani by to nešlo, úřad k tomu není určen . Informační centrum je tam proto, že je součástí největšího pražského úřadu. Je tam jasná otevírací doba – pondělí a středa, v jednom případě dopoledne, v jednom odpoledne. 
	Hlavním nositelem informačních kanálů směrem k veřejnosti jsou dnes webové stránky. Jsou to elektronická média. Když se podíváte na návštěvnost webových stránek, tak zjistíte, že tyto webové stránky za více než rok, co je provozujeme, navštívilo více než 70 tisíc návštěvníků. Je to hodně, nebo málo? Nevím. My tu ale  nejsme od toho, abychom nesli odpovědnost za to, kolik lidí stránky navštíví, jsme tady od toho, abychom každému dali možnost stránky navštívit a aby na stránkách bylo maximálně možných informací. Pane Jechu, informace tam jsou.
	Pro Karla Březinu. Nevím, z jakých dat a čísel vychází. Musím se přiznat, že nejsem členem statutárního orgánu o. p. s. Pražská olympijská, ale když očekáváte, že nad čerpáním finančních prostředků o. p. s. aspoň trochu bdím, což trochu dělám, ale v rámci mých možností a odpovědností, které jsou důležitější a významnější na stovkách jiných míst, přesto mohu říci, že podle mých informací za loňskou a letošní mediální kampaň, jejímž smyslem je, že to Praha myslí vážně, že za ní stojí podstatná část sportovní veřejnosti a že to není olympiáda pražská, ale česká, kampaň běží nejen v Praze, ale v celé republice v rozumném rozsahu, částky za loňské období a letošní jsou zhruba 5 mil. Kč, nikoli 27 mil., které jsem slyšel. S kampaní jsme spokojeni. Když se podíváme na vývoj názorů veřejnosti, zjistíme, že česká veřejnost je rozdělena. V datech, která máme k dispozici, se ukazuje, že mírně převažující část české veřejnosti je spíše pro pořádání olympiády než že by byla zásadovými odpůrci. Neříkám to proto, že byl to bylo číslo, kterým bychom se měli chlubit, byť je to číslo spíše ano, ale říkám to ve srovnání např. s atmosférou ve městě Chicago, které je jedním z favoritů olympiády v r. 2016 a kde podpora veřejnosti představuje 75 – 76 % obyvatel. To je samozřejmě úplně jiný příběh. Jestli chce Praha pořádat olympiádu v r. 2020 nebo 2024, tady nás čeká ještě obrovský kus práce. 
	Vyhodnocení a účetnictví celé Prahy Olympijské o. p. s. je standardně zpracováno, bude standardním způsobem projednáno, zkontrolováno a diskutováno. Pro zajímavost uvedu, že tak jako předběžné kalkulace předpokládaly, že náklady na uchazečskou část se budou pohybovat kolem 120 až 150 mil., tak v realitě musím s uspokojením říci, že jsme ušetřili a naše náklady jsou na polovině očekávání, co nás uchazečská fáze pro olympiádu bude stát. Správně míříte na ekonomiku, na financování, na peníze, je to správné, že tady zvedáte tyto argumenty, ale chci vás upozornit, že proti původním předpokladům jsme ušetřili. Součástí ušetření je i dnešní rozhodování o finančních prostředcích, s kterými bude o. p. s. hospodařit v letošním roce. Ve srovnání s náklady na uchazečskou fázi mezi Prahou, Tokiem, Rio de Janeirem a Madridem Praha se pohybuje v nejskromnější části uchazečského pelotonu. Neříkám to proto, abych jednou větou řekl, že jsme do toho moc nedali, dali jsme do toho tolik finančních prostředků, kolik bylo potřeba. Naše práce je dnes zatím v předběžných komisích podle informací hodnocena jako velmi kvalitní a mimořádně dobrá. Jsme relativně spokojeni, ale samozřejmě vždy je co zlepšovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Máme za sebou závěrečné slovo, můžeme přistoupit k návrhu usnesení. Hlásí se kolega Jech.

P.  J e c h :
	Pan primátor Bém se mě ptal, kdy tam chodím. Chodím tam v úředních hodinách Magistrátu. 
	Druhá věc. Mám před sebou otevřené webové stránky Prahy olympijské. Poslední zpravodaj je tam číslo 1 z r. 2007 z 20. 11. 2007. 

Nám.  B l a ž e k :
	Není to technická. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel žádný písemný protinávrh k hlasování. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o hlasování o původním návrhu usnesení. Pro 43, proti 10, zdrželi se 3. Bylo schváleno.

Prim.  B é m :
	Dovoluji si udělit slovo 1. náměstku Blažkovi.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám návrh na poskytnutí účelové neinvestiční dotace městským částem z grantů Prevence kriminality 2008. Celkově se navrhuje přidělit 9 projektům cestou městských částí v celkové výši 1050 tis. Kč na programy, o nichž jsem hovořil v rámci prevenci kriminality r. 2008 v prvním kole těchto grantů. Všechny tyto projekty, i ty, na které nebyla navržena dotace k udělení, byly pečlivě projednány komisí a odsouhlaseny tak, že komise o předložených projektech hlasovala jednotně.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Ani k tomuto bodu jsme neobdrželi jakýkoli pozměňovací návrh.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 5/1 a 5/2, 683 a 618.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám dva tisky. První tisk Z 683 se týká úplatného nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy z vlastnictví České republiky, které jsou ve správě Pozemkového fondu, do vlastnictví hl. m. Prahy, bohužel jinou formou. Vzhledem k tomu, že jde o pozemky v k. ú. Falknov, mimo teritorium hl. m. Prahy ve prospěch domova pro osoby se zdravotním postižením Kytlice, navrhuji proto za částku přesahující zhruba 123 tis. Kč tyto pozemky odkoupit. Je to cena v místě obvyklá. Je to téměř 5000 m2.
	Druhý tisk se týká návrhu na schválení, resp. vzdání se práva převodu pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy. U prvního – schválení nabytí, jedná se o pozemky v k. ú.  Hostivař, necelých 10 tisíc m2, a u šesti pozemků, kdy navrhujeme vzdát se svého práva na převod do vlastnictví hl. m. Prahy – jedná se o pozemky v rozloze od dvou do 48 m2 a jde o pozemky, které v drtivé většině přiléhají k budovám, které jsou postaveny na těchto pozemcích. I kdybychom trvali na tom, že do majetku hl. m. budou převedeny, byť  jsou většinou v čistě 
(pokračuje Blažek)

obytném území, sráží se tady bohužel dva zákony. To je dlouhodobý problém, který zde v této chvíli máme. Tito vlastníci objektů nemovitostí na těchto pozemcích postavených mají ze zákona přednost před hl. m. Prahou. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku  Z 683. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 618. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má pan starosta Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Ani k jednomu z těchto tisků jsme neobdrželi hlasovatelný či jiný protinávrh.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 683. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 618. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Pane náměstku, váš poslední tisk Z 682.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane  primátore, kolegyně a kolegové, předkládám návrh na bezúplatné nabytí vlastnictví k pozemkům v k. ú. Malešice. Jsou to tři pozemky v celkové výměře 9610 m2. Jedná se o les, který bezúplatně nabýváme. Převádí se z majetku, který je v této chvíli ve správě Státního statku hl. m. Prahy v likvidaci.

Prim.  B é m :
	Děkuji za obsáhlou předkládací zprávu. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě jsme neobdrželi jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 50, nikdo 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu nám. Blažkovi. Slovo má pan náměstek Klega, tisk Z 745.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 745 je návrhem na zrealizování transferu již schválených účelových dotací městským částem z rozpočtu hl. m. Prahy z kapitol 01, 02 a 08.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě jsme neobdrželi jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 45, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Prosím o společný předklad k tiskům 8/1 – 8/6.

Nám.   K l e g a :
	V tomto bloku v tiscích Z 760, Z 761, Z 722, Z 830 a Z 725 je navrženo vyřešení majetkoprávních vztahů, čili vytvoření jednoho funkčního celku ve vlastnictví žadatelů, případně scelení vlastnictví v jeden celek na žádosti vlastníků sousedních nemovitostí. 
	Tisk Z 744 je návrhem na prodej plynovodu, který byl realizován v rámci investiční akce výstavby technické infrastruktury v MČ Praha-Libuš. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 760. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 761. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 722. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 830. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 725. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 744. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Byť tisků je mnoho, protinávrh není žádný.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 760. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 761. Pro 49, proti 1, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 722. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 830. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 725. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 744. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Prosím o předkládací zprávu k tisku Z 756.

Nám.  K l e g a :
	Pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, tento tisk je tiskem technickým, jeho ambicí je napravit písařskou chybu v již schváleném usnesení ZHMP. Obsahová část usnesení zůstává v původní podobě. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	 Bez jakéhokoli protinávrhu.

Prim.  B é m:
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 708.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je souhrnným návrhem na svěření majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se o městské části Praha 18, Praha 2, Praha 20, Praha-Lipence, Praha-Běchovice a Praha-Kunratice, z části i Praha-Klánovice.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Kolega Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Mám dotaz. Předložený materiál obsahuje také  zmínku o tom, že MČ Praha-Klánovice žádala také o svěření některých dalších pozemků. Je  tam vysvětlení toho, že to nebudeme svěřovat, odbytou jednou větou, která zní: vzhledem k účelu se nenavrhuje svěřit MČ Praha-Klánovice.
	Chtěl bych se zeptat u pozemků, které byly využívány Dětským domovem Klánovice a jsou v současné době neudržované, jaký úmysl s těmito pozemky hl. m. Praha má, jestliže nevyhovělo žádosti této městské části? 

Prim.  B é m :
	Závěrečné slovo předkladatele – pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Postup je standardní. Městské části žádají v souhrnných žádostech o svěření velkého počtu pozemků a rozsáhlých majetků. Velmi často se stává, že při projednávání těchto jejich žádostí a při zpracovávání materiálů, které reagují na tyto žádosti, dojde k jistému filtru, že není možné svěřit městským částem vše, o co požádají. Svěřuje se to, co městské části objektivně zdůvodní, případně co následně plní, jakou funkci v této městské části. Zároveň se přihlíží ke spoustě dalších kritérií. Jsou na to vypracována pravidla, která jsou schválena radou hl. m. Prahy. Tato pravidla všechny městské části znají. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výbor.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel pozměňující návrh.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 742.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je naopak návrhem na odejmutí svěřených věcí městským částem na základě jejich žádostí. Jde o pozemky pod komunikací a o část lesního pozemku v případě MČ Praha 10 a MČ Velká Chuchle. Správu tohoto majetku převezmou správci ať TSK, nebo magistrátní odbor ochrany prostředí. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kolega Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě jsme neobdrželi protinávrh.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Klegovi. Předávám slovo paní nám. Kousalíkové.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	  Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 759 k závěrečné zprávě o inventarizaci majetku a závazků hl. m.. Prahy. 
	O čem je tento tisk? Závěrečná zpráva je sumarizací výsledků inventarizace jednotlivých inventarizačních míst, která předávají svou inventarizaci včetně komentářů hl.  m. Praze. Hl. m. Praha potom sumarizuje všechny výsledky do tohoto materiálu. Zasedá komise a postupně vznikl tento konečný materiál.
	Chtěla bych podotknout, že v této zprávě nejsou komentována inventarizační místa, kde nebyly nalezeny rozdíly. Jsou tam pouze místa, kde rozdíly byly.
	Na str. 3 materiálu je popsáno schéma organizačního zajištění inventarizace, jak se inventují jednotlivá místa – to znamená hl. m. Praha, právnické osoby zřízené nebo založené hl. m. Prahou, městské části a právnické osoby zřízené nebo založené městskými částmi.
	Součástí materiálu je i inventarizace rozvahových účtů, neboť se nejedná jen o fyzickou inventuru, ale i o dokladovou inventuru. Proto jsou tam účty, na kterých byl zjištěn inventarizační rozdíl. 
	K jednotlivým problémům, které v inventarizaci nastaly. V případě právnických osob zřízených hl. m. Prahou jsou u dvou organizací zjištěny rozdíly, je to u Správy služeb Městské policie – je to malý rozdíl, kdy nebyla dohledána jedna tiskárna. Dohledání pokračuje a bude to řešeno standardním způsobem. Pokud bude nalezena, bude tento inventarizační rozdíl odstraněn.
	V této organizaci, která v minulých letech při inventarizaci měla obrovské problémy, situace se stabilizovala a hospodaření začíná být dobré. 
	Co se týká Botanické zahrady, přebytek hospodaření, který je tady uveden, byl již odstraněn, protože dlouhým hledáním se posléze zjistilo, že při inventarizaci pozemků došlo k součtové chybě při soupisu pozemků. To byl vykázaný inventarizační rozdíl, který je zde v této zprávě. V současné době ve skutečnosti je napraven. Musí se tady objevit, protože inventarizace je k 31. 12. 2007 a nikoli ke dni, kdy byl nedostatek napraven, čili až v tomto roce.
	V dalším materiálu se jedná o městské části Prahy. Jsou tady popsány inventarizační rozdíly u MČ Prahy 1, kde bylo nalezeno poměrně dost inventarizačních rozdílů. Jedná se o dlouhodobý hmotný majetek – tam jsou různé krádeže. Problém dětských hřišť, laviček v parcích, krádeže mobilních telefonů, diktafonů apod. Tyto věci se budou řešit a řeší se i ve spolu práci s policií a už jsou k dispozici i protokoly Policie ČR. 
	Další inventarizační rozdíly na Praze 1 jsou v případě  buněk ve Vrchlického sadech a jednoho domku na hřišti. V tomto případě se nejedná o ukradený ani zničený majetek, ale jedná se o to, že v okamžiku, kdy bylo zrekonstruováno hřiště, tyto dočasné stavby byly odstraněny, ale nebyl na to sepsán žádný likvidační protokol. V současné době se tak děje a do příštího roku tento inventarizační rozdíl bude řádně zlikvidován.
	Poslední chyba, která nastala u MČ Praha 1, jsou bankovní účty, kde byl na jednom bankovním účtu duplicitní zápis jedné položky. Jak jsem byla informována Prahou 1, v době, kdy probíhal převod z jednoho softwaru do druhého, převod se nepovedl a do převedení účetnictví bylo zasahováno i ručně. Došlo tam tudíž k duplicitnímu zápisu a na účtu byl vykázán schodek 28 mil. U druhého bankovního účtu, kde také patrně ručním zásahem do 
(pokračuje Kousalíková)

účetnictví při převodech z jednoho softwaru do druhého došlo k tomu, že byla špatně přepsána částka na bankovním účtu, došlo k přebytku ve výši 344 tis. Kč. Na bankovním účtu bylo více než bylo v účetnictví. Celkový inventarizační rozdíl činí 28567776,67 Kč. Tento rozdíl již podle informací z Prahy 1 je v současné době odstraněn, protože je to administrativní záležitost. Nejde o to, že by tam chyběly peníze. 
	Jako poslední v této zprávě máme příspěvkovou organizaci zřízenou městskou částí. Jde o Základní školu Lužiny 10, Bronzová. Škola je na Praze 13. Došlo tam k odcizení nějakých předmětů. Dne 25. 3. 2008 jsme byli informování Prahou 13, že proběhlo šetření policie a v současné době jsou tyto předměty projednávány škodní komisí na MČ Praha 13.
	V závěrečné tabulce na str. 37 jsou sesumarizovány inventarizační rozdíly, které byly nalezeny. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen kolega Slezák. Má slovo.

P.  S l e z á k :
	Mám na paní náměstkyně dotaz, ptal jsem se na to i na výboru pro výchovu a vzdělávání, ale nedostal jsem odpověď. Včera jsem tuto otázku otevřel i na politickém grémiu. 
	Na Základní a speciální škole V Olšinách, která byla sloučena s jinou školou, mělo dojít k rozdílu v inventarizaci asi 2,5 mil. Kč. Nikde se to dosud neobjevilo. Očekával jsem, že se to objeví v této inventarizační zprávě. Bohužel jsem to tam nenašel. Ptal jsem se, zda je pravda, že tam bylo loni v červnu někým zpronevěřeno asi 300 tis. Kč. Dosud jsem se nedočkal odpovědi. Myslím si, že to je důvod k tomu, abychom dnes zprávu vzali na vědomí a paní náměstkyně by nám do příště měla poskytnout informace o tom, jak to bylo s rozdílem v inventarizaci ve škole V Olšinách. Přestože škola V Olšinách zanikla, mělo by se to tady objevit.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Končím rozpravu a prosím o závěrečné slovo předkladatelky.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Mohu panu kolegovi Slezákovi odpovědět, ale neobdržela jsem žádný oficiální dotaz na tuto záležitost. Jinak bych mu odpověděla dříve. 
	Tento inventarizační rozdíl vznikl na Základní a střední škole na Praze 10, V Olšinách. Po sloučení byl převeden na Základní školu Na Zlíchově, protože tato škola musela převzít všechny závazky a pohledávky, které v tom okamžiku byly. Zjištěné manko, které bylo zjištěno v průběhu inventarizace r. 2007, bylo řádně proúčtováno ještě v r. 2007 a nemohlo se objevit v inventarizaci r. 2008. Podle informací celý proces proběhl ještě v r. 2007. Proto se neobjevil v tomto inventarizačním zápisu. K 31. 12. 2007 bylo vše řádně proúčtováno. Jednalo se o samostatné movité věci a soubory movitých věcí na účtu 022 a o drobný krátkodobý hmotný majetek na účtu 082 (?). Podrobnější informace o částkách mohu panu kolegovi dodat, u sebe je nemám.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli pozměňovací návrh. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení v původní podobě. Pro 47, proti 0, zdrželo se 6. Návrh byl přijat.
	Prosím o tisky s pořadovým číslem 13/1 – 4.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	U tisků 13/1 – 3 se jedná o změny zřizovacích listin. Jak jsem už říkala na minulém zastupitelstvu, na každém zastupitelstvu budeme nějaké změny zřizovacích listin dělat, protože řada škol nemá zřizovací listiny v souladu se současným školským zákonem. 
	V tisku Z 655 se jedná o aktualizaci účetní hodnoty majetku a zavádí se do majetku plastika, kterou má škola na zahradě. 
	U tisku Z 622, bod 13/2, u dvou škol se nově vymezuje předmět činnosti a uvádí se do souladu se školským zákonem. 
	U tisku Z 751 se mění název školy, protože škola se dosud jmenovala Škola praktická. Tato škola činnost základní školy praktické neprovádí, protože se orientuje na žáky s těžkým mentálním postižením, a proto se přejmenovává na Základní školu speciální. 
	Tisk 13/4, který byl zařazen do této číselné řady, se netýká zřizovací listiny, ale týká se rozpisu finančních prostředků a normativů pro jednotlivé školy na základě rozpisu krajských normativů a na základě toho, jak byl teď zjištěn definitivní stav žáků ve školách jak v základním školství, tak ve středním školství, v uměleckém školství a ve všech školách regionálního školství, které patří do této sféry a jsou financovány z ministerstva školství na základě normativů. Přestože schválený rozpočet v regionálním školství pro r. 2008 umožnil nárůst mezd zaměstnanců, nárůst mezd nebyl tak velký, jaký školy očekávaly, protože navýšení mezd spočívá v relativní úspoře počtu zaměstnanců a mzdových prostředků v důsledku poklesu žáků, který v současné době jak v základních školách, tak ve středních školách je. Přestože úspora zatím nebyla v žádné velké míře realizována, z toho důvodu není ani nárůst mzdových prostředků tak vysoký, jak by si některé školy představovaly.
	Součástí materiálu je i rozpis ostatních neinvestičních výdajů, které byly pro letošní rok v rozpočtu sníženy o 23 % proti předchozím rokům. Školy tam mají dost velký problém. Jde hlavně o peníze na různé pracovní pomůcky.
	Součástí materiálu je zároveň i změna financování některých našich škol. Měli jsme tzv. magistrátní školy, které patřily hl. m. Praze ještě před školskou reformou v r. 2001 a od té doby byly financovány jinak než všechny ostatní školy, které jsme od státu dostali při školské reformě v r. 2001. Ministerstvem jsme již byli opakovaně upozorňováni na to, že systém financování není správný. Byla jsem na to upozorněna na jednání na ministerstvu v lednu, ale od 1. ledna, než mě na to ministerstvo upozorňovalo, jsme tento systém srovnali a financování probíhá v řádném systému tak, jak probíhat má.
	Součástí materiálu jsou i neúčelové investiční dotace z rozpočtu na integraci žáků na asistenty pedagogů. Je to v příloze 4 a 5 materiálu. Tam jsou poměrně dost velké problémy. V současné době zmapováváme, kolik na školách máme integrovaných dětí a hlavně kolik jich potřebuje asistenty. V současné době máme financování zajištěno na 1. pololetí roku, s 2. pololetím je to horší, ale dáváme to dohromady a budeme vás informovat, jak toto financování dopadne.
	Další přílohou materiálu je i konkretizace výše odměn pedagogických pracovníků. Tato částka pro odměny pedagogických pracovníků byla schválena se schvalováním rozpočtu, je to jen rozpis toho, jak bude rozdělena. 

(pokračuje Kousalíková)

	Jako poslední příloha materiálu je převod prostředků z investičních fondů škol a školských zařízení, protože některé školy mají dost vysoké peněžní prostředky na svých účtech a je potřeba, aby i ony samy si z těchto účtů uhradily opravy nebo malé rekonstrukce. Protože většina těchto oprav a rekonstrukcí probíhá teď během začínajícího léta, proto povolujeme školám, které jsou uvedeny na str. 4 důvodové zprávy, aby využily prostředky ze svých fondů a převedly si je do rozpočtu své organizace. 
	Na závěr bych se ráda omluvila za to, že tento materiál byl předložen na stůl, stačil ho projednat finanční výbor na svém jednání v pondělí. Pokud bych materiál nepředložila, musela bych čekat do dalšího zastupitelstva a znamenalo by to, že by školy prostředky, které jsou uvedeny v tomto materiálu, neobdržely. Proto mě omluvte, budu ráda, když materiál schválíte, protože školy dostanou peníze. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 655. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 622. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 751. Uzavírám rozpravu. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 704. Paní zastupitelka Semelová.

P.  S e m e l o v á :
	U tohoto materiálu bych se zastavila. Bylo řečeno, že nárůst mezd nebyl tak velký, jak školy očekávaly. Všichni víme, že ministerstvo školství navýšilo objem finančních prostředků o 2,8 % proti loňskému roku. Chtěla bych upozornit, že všechny kraje v České republice toto navýšení o 2,8 % splnily. Hl. m. Praha má takovou síť škol, kde je naplněnost ještě větší než v jiných krajích a je ostudou, pokud někde na Vysočině mají mnohem nižší naplněnost a navýšili o 2,8 %, kdežto v Praze je to mnohem nižší. 
	Chtěla bych se zeptat, proč se toto navýšení neodrazilo tak, jak mělo a jak se odrazilo u magistrátních škol a u škol městských částí?
	K integraci postižených žáků. Trend integrace do běžných tříd je. Myslím si, že je velmi varující to, že je téměř květen a není představa, jak zabezpečit finančně druhé pololetí s tím, že nejsou peníze jak z ministerstva školství, tak i krytí z prostředků hl. m. Prahy nebude také. Jak toto bude dále řešeno? 

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatelky. 

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Hovořila jsem o tom, proč jsme nedokázali stoprocentně pokrýt nárůst, který jsme dostali z ministerstva. V lednu jsem byla kvůli tomu na ministerstvu. Bylo mi řečeno, že jsme dostali dost prostředků, ale protože jsme do našeho financování zařadili tzv. bývalé magistrátní školy, které byly dříve financovány jinak, tyto peníze nám v tom chybí. To je ten problém, že nárůst nemohl být tak velký, jak by si některé školy představovaly. Osobně se domníváme, že některé naše školy jsou přefinancovány. Místostarostové městských částí nebo ředitelé základních škol tvrdí, že jsou podfinancováni na úkor našich středních škol, které jsou přefinancovány. Rozbor financování děláme, dělá ho paní ing. Javornická a slíbili jsme, že bude hotov nejpozději do září. Doufám, že se nám to povede, abychom rozklíčovali všechny normativy, které máme v Praze pro jednotlivé školy, pro speciální školy i pro pedagogické asistenty, protože všechny tyto funkce jsou financovány v rámci agregovaného normativu. 

(pokračuje Kousalíková)

	Nemyslím si, že by byly základní školy málo financovány na úkor středních škol. Je to otázka naplněnosti školy a počtu pedagogů ve škole. Pokud vím, většina našich středních škol je naplněna hodně, proti základním školám, kde dětí mají méně. Doba, kdy budou mít více dětí, přijde. V současné době je největší počet dětí v mateřských školách, ty přetékají, ale základní školy jsou teď méně naplněné. Tam je základní problém toho, že se jim zdá, že mají menší finance, protože jim ubyly děti. Počet dětí se dává na ministerstvo. Do konce září mají všechny školy dodat skutečný počet dětí, předá se to ministerstvu a podle toho se normativy stanoví. Je to stanoveno podle počtu dětí a nemůže tam být nějaká základní početní chyba – aspoň doufám, že tam není. 
	Pokud se týká pedagogických asistentů, také jsem to tady říkala. Teď jsme žádali, aby bylo přesně zjištěno, kolik je pedagogických pracovníků. Včera jsem měla schůzku se speciálními pedagogy, sešla jsem se s pedagogicko-psychologickými poradnami. Řešíme to. Paní kolegyně, vy o tom budete informována jako první, jakmile budu mít první informaci,. předložím ji do výboru pro výchovu a vzdělávání. Považuji to za důležitou oblast, kterou bychom neměli podceňovat a kterou budeme muset řešit. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor i přes mimořádné dlouhé diskuse neobdržel jakýkoli pozměňovací návrh. Drobná jazykový poznámka – zcizení je legální nabytí věci. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 655.
	(Porucha hlasovacího zařízení)
	Dámy a pánové, uděláme, nestandardní věc. Využijeme času, ve kterém se bude restartovat software. Poprosím kolegu Šteinera, zda by byl tak laskav a předložil předkládací zprávu k tiskům 14/1 – 2.

P.  Š t e i n e r :
	Kolegyně a kolegové, dovolím si přednést předkládací stručnou zprávu k tiskům Z 748 a Z 765. První z těchto tisků je návrhem na úplatné nabytí nemovitosti z vlastnictví České republiky do vlastnictví hl. m. Prahy za účelem výstavby městského okruhu, stavby Myslbekova – Prašný most. Jde o pozemky v k. ú. Dejvice za kupní cenu dle znaleckého posudku ve výši 4073880 Kč, které jsou ve správě Železniční dopravní cesty. Nabýváme tedy z vlastnictví České republiky. 
	Druhý z tisků – Z 765 – je naopak tiskem velmi potěšujícím, který znamená posílení rozpočtu hl. m. Prahy o investiční transfer ze Státního fondu dopravní infrastruktury pro odbor městského investora na financování výstavby a modernizace průjezdních úseků silnic a dálnic na území hl. m. Prahy. Celkově nám Státní fond dopravní infrastruktury poskytuje 441 mil. Kč na akce Vysočanská radiála 247 mil. a mimoúrovňová křižovatka průmyslového polookruhu a ulice Liberecká 194 mil. Kč. Jedná se o prostředky, které nebyly dočerpány v r. 2007 a správní rada Státního fondu dopravní infrastruktury souhlasila s převodem těchto investičních prostředků do r. 2008. Tyto prostředky posílí celkové rozpočty odboru městského investora na výstavbu těchto dvou významných dopravních staveb do celkové výše 801 mil. Kč. 

(pokračuje Šteiner)

	U obou těchto tisků si vás dovolím požádat o jejich podporu. Děkuji za podporu. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu radnímu Šteinerovi. Otevírám rozpravu k tisku Z 655. Prosím, hlaste se rukou, nikoli elektronicky. Nikdo není přihlášen do rozpravy.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 765. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Slovo má pan radní Štěpánek – tisk Z 754.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tento tisk se týká výkupu pozemků pod naší čističkou. Týká se k. ú. Kbely, Satalice a Vinoř, resp. Kbely a Satalice, kde skutečně vykupujeme. Jde o území o velikosti 1341,838 m2 za celkovou částku 1792500 Kč. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. 
	Slovo má pan radní Janeček. Za pana radního Janečka poprosím pana kolegu Klegu.

Nám.  K l e g a :
	Materiál Z 747 je návrhem na poskytnutí účelových dotací městským částem z kapitoly 05 v rámci grantů poskytovaných v oblasti sociální péče. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 747. Uzavírám rozpravu. 
	Prosím pana kolegu Klegu v zastoupení za pana radního Janečka o předložení předkládací zprávy k tisku Z 735.

Nám.  K l e g a :
	Materiál je návrhem na výkup pozemků pod komunikací dle platných pravidel pro takové výkupy. 

Prim.  B é m :
	 Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. 
	Prosím pana nám.  Klegu o předklad k tisku Z 755. 

Nám.  K l e g a :
	Pozemky pod komunikacemi – tentokrát navržených k bezúplatnému převodu do majetku hl. m. Prahy z majetku státu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. 
	Prosím pana nám. Klegu, aby v zastoupení předložil tisky s pořadovými čísly 19/1 – 2.

Nám.  K l e g a :
	Materiál Z 728 obsahuje návrh na prodej zastavěných a souvisejících pozemků. Případným schválením bude napraven současný majetkoprávní vztah k těmto pozemkům.
	Materiál 19/2, tisk Z 650 – jde o obsáhlý souhrnný materiál, který řeší prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví družstev či vlastníků bytů a pozemků 
(pokračuje Klega)

souvisejících postavených v rámci legislativy družstevní bytové výstavby před r. 1991 na základě zastupitelstvem schválených pravidel.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 728. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 650. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Děkuji panu nám. Klegovi za pana radního Janečka.
	Slovo má pan radní Pešák. Prosím o předklad tisku Z 729.

P.  P e š á k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, tímto tiskem schvalujeme dotaci 1,5 mil. Kč na obnovení Centra krizové intervence. Toto centrum sloužilo od počátku 90. let jako součást Psychiatrické léčebny v Bohnicích a loni bylo rozhodnutím ředitele uzavřeno. Pražští psychiatři a klienti tohoto centra požadovali jeho znovuotevření. Do věci se velmi razantně vložil pan primátor, vyvolal jednání se zřizovatelem léčebny ministerstvem zdravotnictví a spolu s ním dohodl znovuotevření léčebny s tím, že vykázaná finanční ztráta Centra krizové intervence ve výši 3,5 mil. Kč bude společně uhrazena zakladatelem, tedy ministerstvem zdravotnictví, které poskytne 2 mil. Kč a 1,5 mil. Kč poskytne hl. m. Praha. Tímto tiskem tuto dohodu naplňujeme.
	Věřím, že Centrum krizové intervence v původním objemu činností včetně krizových lůžek a krizové linky bude v řádu dnů od schválení tohoto materiálu znovu otevřeno. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 729. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Děkuji panu radnímu Pešákovi. Dávám slovo panu radnímu Richterovi, tisk Z 696.

P.  R i c h t e r :
	 Dámy a pánové, dnes jsem si užil čtyři hodiny slávy, proto se pokusím vás nezdržovat. Jedná se o udělení grantů hl. m. Prahy vlastníkům památkově významných staveb, a to především církevních nebo vlastněných církvemi, ve výši 19 mil. Kč. 
	Součástí usnesení je příloha číslo 1, kde je plný počet žádostí včetně těch, kteří mají navrženo výborem konkrétní částky a jsou tam i ti, kteří mají navrženu nulu.
	Omlouváme se, máte před sebou administrativní chybu, protože jedna ze žádostí měla být projednána v rámci památkových grantů vlastněnými fyzickými nebo soukromými osobami. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Do rozpravy je přihlášen kolega Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Mám s tímto materiálem jako každoročně trochu problém. Kdysi dávno, když se se spolufinancováním rekonstrukcí církevních objektů začínalo, existovala jakási dohoda mezi ministerstvem kultury, církvemi a městem na tom, že se budou všechny tyto instituce podílet třetinou na financování. Jak se dívám do materiálu, vlastníci se podílí minimálními částkami, čekají na to, až dostanou peníze od města, stát se nepodílí téměř vůbec. Vzhledem k tomu, jak se dnes projednává ve vládě a zřejmě se bude projednávat v Parlamentu finanční vyrovnání s církvemi, potom by nebyl důvod tyto stavby jakýmkoli způsobem z městské kasy podporovat. 
(pokračuje Zajíček)

	Nechci být považován za kulturního barbara, vážím si stavebních památek a chci, aby byly rekonstruovány, ale také chci, aby v tom bylo město zastoupeno spravedlivě. Proto zcela jistě omluvíte, když se zdržím hlasování. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Další přihlášený do rozpravy není, rozpravu mohu uzavřít. Protože již funguje hlasovací zařízení, prosím o vaši pozornost. Vraťme se k tiskům s pořadovým číslem 13/1 – 4. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Je to velmi jednoduché. Od tisku 13/1 až po tisk 696 jsme neobdrželi jakýkoli pozměňovací návrh. Tím považuji připomínku za vyčerpanou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení k tisku Z 655. Pro 53, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 622. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 751. Pro 53, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 704. Pro 42, proti 0, zdrželo se 14. Návrh byl přijat.
	 Tisky s pořadovým číslem 14 – pan radní Šteiner, prosím předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Myslel jsem, že jsem se už jako předseda návrhového výboru vyjádřil. Nemáme jakýkoli pozměňovací návrh až po tisk s pořadovým číslem 21.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 748. Pro 49, proti 3, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 765. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 754. Pro 57, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. 
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 747. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 735. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 755. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 728. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 650. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 729. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 	Slovo má předseda návrhového výboru, tisk Z 696.

P.  C h a l u p a :
	Ani k tomuto návrhu jsme neobdrželi jakýkoli protinávrh. 

Prim.  B é m :
	Říkal jste, pane předsedo, že k tisku 21 jste obdržel protinávrh.

P.  C h a l u p a :
	Říkal jsem až k tisku 21 – myšleno včetně tisku 21 jsme neobdrželi protinávrh.

Prim.  B é m :
	Vy mně dnes dáváte.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 696. Pro 54, proti 0, zdrželo se 6. Návrh byl přijat. 
	Bod pořadové číslo 22 – návrh personálních změn ve výborech. Nikdo z předsedů se nehlásí, tento bod uzavírám.
	Otevírám poslední bod – interpelace, dotazy, připomínky členů ZHMP. První je přihlášen dr. Petr Hulinský – téma zelené plochy.

P.  H u l i n s k ý :
	V minulém roce pan radní Štěpánek na zastupitelstvu sliboval, že výrazně promění centrum města rozšiřováním zelených ploch a vysazováním stromů. Začalo vegetační období, a proto bych se chtěl zeptat, jak v tom pokročil a co chystá v rámci proměny města, jak v loňském roce sliboval. Mohl by nás o tom informovat a mne písemně?

Prim. B é m :
	Chce se k tomu vyjádřit kolega Štěpánek?

P. Š t ě p á n e k :
	 Dodám písemně a dám zároveň zprávu všem zastupitelům.

Prim. B é m :
	Pan dr. Hulínský – TSK.

P. H u l i n s k ý :
	   Připomenu, že při schvalování rozpočtu hl. m. Prahy bylo řečeno z úst pana radního  Šteinera, že ze strany TSK není  dostatek finančních prostředků v oblasti údržby komunikací. Vzhledem k tomu, že nastává sezóna, která je vhodná k realizaci údržby a oprav komunikací, chtěl bych se zeptat, zda už tento problém vyřešil nebo zda má dostatek finančních prostředků.

Prim. B é m :
	Chce reagovat pan kolega Šteiner?

P. Š t e i n e r :
	Odpovím písemně. Pane kolego, chci, abyste mne citoval přesně. Při schvalování rozpočtu jsem řekl, že v této věci bude město či rada včetně mne osobně hledat řešení v souvislosti s ukončením hospodaření roku 2007. Pokud se podívám na program dnešního jednání zastupitelstva, takový bod zde neprojednáváme. Čas ještě nenastal. Samozřejmě ale odpovím písemně.

Prim. B é m :
	Pan ing. Březina – investice do Dopravního podniku hl. m. Prahy.

P. B ř e z i n a :
	Vážený pane primátore, pane radní Šteinere, kolegyně a kolegové, než se dostanu k otázkám, které bych chtěl panu radnímu pro dopravu položit, chtěl bych seznámit členy zastupitelstva s aktuální finanční situací Dopravního podniku v letošním roce v oblasti investic. Protože se nenaplnilo to, k čemu vyzýval pan primátor při projednávání rozpočtu hl. m. Prahy, kdy podle stenozáznamu, který jsem si k tomuto bodu našel,  pan primátor, který mne neposlouchá, ale mně to nevadí, vyzýval ředitele Dopravního podniku, aby udělal seminář k problematice Dopravního podniku. Žádný seminář dosud neproběhl a zastupitelstvo problematiku Dopravního podniku také neprojednávalo. Možná by bylo dobré některé věci zde říci.
	Dopravní podnik má v letošním roce plánovány investice ve výši 11 mld. Kč. Samozřejmě, že se v této chvíli nejedná o investice, které by měly být v letošním roce zahajovány. Jedná se především o investice, které byly zasmlouvány v předcházejících letech, nejstarší pochází z roku 2004. Objem těchto zasmlouvaných investic je pro letošní rok 8,2 mld. Kč.
	Jaké má však Dopravní podnik zdroje na tyto investice v současné době? Především to je vlastní zdroj Dopravního podniku ve výši 1,8 mld. Kč, dále je to 300 mil. Kč ze státního rozpočtu a 2,9 mld. Kč z rozpočtu hl. m. Prahy. Když to sečteme, činí to 5 mld. Kč. V tuto chvíli tedy chybí finanční prostředky ve výši 6 mld. Kč, z toho 4 mld. Kč na vztahy již smluvně uzavřené.
	Kde chybí nejvíce peněz? Především na nákup nových tramvají dle uzavřených smluv ve výši 1,5 mld. Kč, na modernizaci vozů metra chybí dle uzavřených smluv 828 mil. pro letošní rok, na zprovoznění trasy, kterou slavnostně pan primátor a pan radní Šteiner budou 8. května  otevírat, chybí 750 mil. Kč na letošní rok, na tramvajovou trať Radlická chybí dle uzavřených smluv 394 mil. Kč, na doplatek za rekonstrukci tramvajových tratí Na Moráni a Na Slupi, což jsou akce minulého roku, chybí na doplatek 165 mil. Kč.
	Vyjmenoval jsem pouze nejvýznamnější akce z hlediska objemu financí. 
	Nyní k otázkám na pana radního Šteinera. Pane radní, znal jste jako radní pro dopravu a především jako předseda představenstva Dopravního podniku výši zasmluvněných investic v době projednávání rozpočtu na letošní rok?
	Požadoval jste v průběhu přípravy rozpočtu pokrytí těchto již zasmluvněných investic na členovi rady odpovědném za rozpočet, to je na panu primátorovi?
	Proč jste reálně neinformoval zastupitelstvo při projednávání rozpočtu na letošní rok o reálné situaci zasmluvněných vztahů Dopravního podniku?
	Na závěr mám jednu lakonickou otázku: co s tím jako předseda představenstva a radní zodpovědný za dopravu a správce kapitoly Doprava budete dělat? Děkuji za odpovědi, ať budou jakékoli.

Prim. B é m :
	Pan kolega Šteiner odpoví písemně. Další přihlášeným do interpelací je pan ing. Poche – zóny placeného stání. Je to písemná interpelace, bude písemně odpovězeno.
	Pan Poche podruhé – veřejné projednání stavby Pražského okruhu – také písemně.
	Pan kolega Březina - problematika DPH.

P. B ř e z i n a :
	Tyto otázky směřují na vás jako na člena rady, který má na starosti rozpočet hl. m. Prahy. Hl. m. Praha je dle zákona o DPH povinno zdaňovat svou ekonomickou činnost a z tohoto zákona také vyplývá, že Praha je povinna podávat daňové přiznání jednou za měsíc, to je dvanáctkrát do roka. Proto mě velmi překvapila informace, kterou jsem se dozvěděl, že údajně bylo v roce 2007 ke dvanácti řádným daňovým přiznáním podáno 32 dodatečných daňových přiznání. Proto se táži, zda se má informace zakládá na pravdě. Jestli ano, pak se táži, čím je tato situace způsobena, že máme více dodatečných daňových přiznání než řádných.
	Jestliže je tato informace pravdivá, táži se, zda tuto situaci jako člen rady zodpovědný za finance považujete za zcela normální.

Prim. B é m :
	Děkuji panu kolegovi Březinovi, také odpovím písemně. 
	Poslední interpelace pana kolegy Březiny – Kongresové centrum Praha.

P. B ř e z i n a :
	Vážený pane primátore, vážený pane náměstku Klego, na finančním výboru jsme byli informováni o návrhu dalšího postupu ve věci Kongresového centra Praha. Dle tohoto návrhu by mělo dojít k vytvoření holdingové struktury, která by měla být složena ze tří dcer a jedné matky, přičemž nejdříve by se měla prodávat část dcery vlastního Kongresového centra a v roce 2013, to je před splatností obligací, by mělo dojít k prodeji zbývajících dvou dcer, to je hotelu a provozní budovy. Bohužel byla tato informace podána na finančním výboru pouze ústně, neobsahovala jakoukoli písemnou část týkající se ekonomiky tohoto problému.
	Otázka úzce souvisí s tím, že v programovém prohlášení vaší rady máte napsáno, že do 31. 12. předložíte majetkovou strategii ve společnostech jako KCP, Pražské služby, případně energetické holdingy. Je mi jasné, že tato strategie nebyla předložena k 31. 12. 2007, ale přesto bych chtěl vědět, zda alespoň v případě KCP takovouto strategii předložíte, protože se také v programovém prohlášení zavazujete k tomu, že to předložíte k projednání zastupitelstvu. Bohužel, taková strategie zatím předložena nebyla. Mám pocit, že rada chce spíše rozhodnout bez informování zastupitelstva, resp. bez projednání v zastupitelstvu jako valná hromada Kongresového centra, čemuž rozumím, ale na druhé straně by se tím podle mého názoru dostala do konfliktu se  svým vlastním programovým prohlášením, ve kterém se zavazuje tuto strategii předložit zastupitelstvu.
	Proto jednoduchá otázka: kdy takovouto strategii v případě Kongresového centra předložíte tomuto zastupitelstvu, pane náměstku Klego?

Prim. B é m :
	Pan náměstek Klega se chce vyjádřit ústně.

P. K l e g a :
	Interpelace byla velmi obsáhlá a vyžaduje si písemnou odpověď. Materiál byl projednán výborem hospodářské politiky tohoto zastupitelstva. Myslím si, že byl projednán celkem obsáhle, byly vzneseny i některé připomínky a otázky, které ještě potřebuji do materiálu doplnit. Na otázku, kdy bude takový materiál projednán v zastupitelstvu, je odpověď: až bude materiál dopracován a bude mít takový obsah, aby mohl být zastupitelstvu předložen.
	Máte pravdu, záměr na rozdělení KCP na několik dceřiných společností je základním obsahem tohoto materiálu a je třeba to chápat jako přípravu na budoucí vývoj. Bude-li tento 

(pokračuje Klega)

záměr odsouhlasen a realizován, skutečně znamená predikci něčeho, co se bude dít po roce 2010 nebo 2012, v horizontu před splatností obligací, které jsou splatné v roce 2014.
	Je možné v tomto časovém horizontu najít jiná řešení, ekonomicky výhodnější, a proto si nemyslím, že je teď vhodné spekulovat o tom, jak bude vypadat ekonomická situace KCP a kongresové turistiky obecně v roce 2012. Tento krok chápu jako prevenci. Je to krok, který umožní případně několik dalších variant postupu při budoucím řešení vnitřních závazků KCP. Tento záměr neříká nic takového, co by zablokovalo současnou existenci KCP. Podle mého názoru je to spíše krok kupředu, který otevírá dveře několika variantám budoucího řešení. Nemyslím si, že je čas o nich mluvit, protože bychom spekulovali o několika variantách, která bude nejlepší v roce 2010, nebo 2012, a to teď nikdo nevíme.

Prim. B é m :
	Děkuji. Další přihlášený do interpelací František Adámek – kvalita MHD.

P. A d á m e k :
	Vážený pane primátore, vážené zbylé kolegyně a kolegové, obrátil bych se na pana radního Šteinera s konkrétní stížností, která se dá zobecnit na kvalitu práce řidičů MHD, a to konkrétně na lince 243 Smíchovské nádraží – Lahovičky. Mám zde konkrétní případ, kdy občan 10. 4. 2008, linka 243, označení 6165, opakovaně dával znamení na zastavení. Bylo mu zastaveno pozdě a takovým způsobem, že se téměř převrhl kočárek s dítětem atd. Nebudu to číst celé.
	Podle mne zásadní je, že tento incident byl neprodleně nahlášen z místa autobusové zastávky na uvedenou telefonní linku Dopravního podniku uveřejněnou na desce s jízdními řády v zastávce. Do dnešního dne ale neobdržel žádné vyrozumění, a jsou to tři týdny.
	Tato zkušenost tohoto konkrétního občana nebyla ani jediná, ani první, doufejme, že poslední. Jak mi jeho manželka sděluje, již dvakrát zažila skutečnost, že byla odvezena na následující autobusovou zastávku, i když předtím upozorňovala příslušným signalizačním tlačítkem v autobuse, že bude vystupovat. Zřejmě naši řidiči neradi zastavují v Lahovičkách. 
	Pod touto aktivitou je podepsáno několik občanů. Myslí si, že toto celé vzniklo nepochopitelným rozhodnutím Dopravního podniku o tom, že v Lahovičkách nebudou autobusy zastavovat řádně, ale pouze na znamení, což stresuje zejména starší občany. 
	Byl bych rád, aby pan radní Šteiner s vedením Dopravního podniku uvážil, aby tato stanice byla opět řádná a ne pouze na znamení.

Prim. B é m :
	Děkuji. Pan kolega Šteiner písemně odpoví.
	Další interpelace František Adámek – činnost Správy služeb Městské policie.

P. A d á m e k :
	V tomto případě bych se rád obrátil na pana náměstka Blažka. Co se stane běžnému občanovi, může se stát komukoli, stane se, že špatně zaparkujete a auto vám bude odtaženo. Když si auto od naší Správy služeb Městské policie vyzvedáváte, podepisujete protokol o odtažení motorového vozidla, kde dříve byl plánek vozu, kde byly vyznačeny závady, nebo poškození, které byly před odtažením. Toto se dnes z nepochopitelných důvodů neděje. Občan reklamuje poškození, které je zapsáno do protokolu a občan dostane zhruba za 14 dní dopis od Správy služeb Městské policie, ve kterém si mu dovolují oznámit, že vznesený nárok na škodu týkající se poškození odtaženého vozidla dnešním dnem postoupili až na další odtahové firmě Besiko Servis s.r.o. Za Mosty 1, Praha 9.
(pokračuje Adámek)

	Možná se divíte, proč uvádím adresu a název firmy. Je to důležité, protože tato firma neexistuje. Když se podíváte na výpis rejstříku vedenému u Obchodního soudu, tak zjistíte, že takováto firma s takovouto adresou neexistuje, existuje jakási firma Besiko Servis s.r.o., která ovšem sídlí na Praze 10 v ulici Žirovnické, což není Opletalova 1, Praha 1.
	Překvapení není konec, protože v dopise se dozvíte, že se máte obrátit na telefonní číslo atd. a tam se s nimi dohodnout o eventuálním nároku. Tak to učiníte a ozve se člověk, který vám řekne, že se ozve a že to prověří.
	Za další 14 dní až tři týdny dostanete další dopis, ovšem tentokrát od firmy Aba, Autoklub Bohemia Asistance, s kterou podle informací toho, kdo vám auto nechal odtáhnout, což je Správa služeb Městské policie, nemáme žádný smluvní vztah a nechápeme, proč se vám ozývá Autoklub Bohemia Asistance. Sdělí vám, že dle jejich expertů se nemohlo to, co uvádíte stát. Toť vše.
	Napíšete dopis, který pošlete na vědomí i naší Správě služeb Městské policie, od které prozatím nedostanete žádnou odpověď, nicméně dostanete další odpověď od Aba, kde vám opět sdělí, že toto poškození se neslučuje s technologií naložení a složení. Tím to končí. Také se mluví o fotografii. Předpokládal jsem, že se začne fotografií, kde auto není poškozeno. Tady se o ní zatím jen hovoří a občan fotografii ještě nedostal. Předpokládám, že bude třeba minimálně další dva nebo tři dopisy, než se občan něco dozví.
	Z toho, co jsem řekl, vyplývá několik otázek. Jak je možné, že spolupracujeme s firmou, která neexistuje? Je to jiná firma. Proč se občanovi ozývá firma, o které netuší, že hl. m. Praha potažmo Správa služeb Městské policie má nějaký vztah?

Prim. B é m :
	Pan náměstek Blažek bude reagovat písemně. 
	Pan kolega Slezák – rady škol.

P. S l e z á k :
	Je to dotaz na paní nám. Kousalíkovou. Paní náměstkyně v minulosti zastávala funkci předsedkyně výboru pro výchovu a vzdělávání. Velice dobře ví, jak jsme těžko sháněli zástupce do rad škol. Před dvěma měsíci jsme my, kteří jsme byli zvoleni do rad škol, obdrželi dopis, zda v těchto radách chceme dále působit. Na výboru pro výchovu a vzdělávání jsem upozorňoval na to, že dopis je zbytečný, že někdo z odboru školství mohl obejít se seznamem zastupitele a každý se mohl vyjádřit, zda chce nebo nechce působit v radě školy. Dokonce jsem na jednom výboru pro výchovu a vzdělávání nabízel, že mohu jít ještě do jedné rady školy, že to časově stíhám. Nedostal jsem na to žádnou odpověď.
	V projednávaných materiálech rady hl. m. Prahy jsem nenašel v poslední době žádné schválení nových členů do rad škol. Spoustě zastupitelů a odborníků z veřejnosti, kteří se zabývají školstvím, skončily mandáty v těchto radách škol. Hl. m. Praha nemá v tuto chvíli v řadě škol zastoupení. Má tam zastoupení pouze škola a rodiče.
	Zajímalo by mě, jak a kdy se to bude řešit a zda je pravda, že paní náměstkyně uvažuje o tom, že před zastupiteli hl. m. Prahy dostanou přednost zástupci městských částí. Myslím si, že to není právě adekvátní, protože zastupitelstvo hl. m. Prahy zastupují zastupitelé hl. m. Prahy a ne zastupitelé městských částí, které zřizují vlastní školy, do nichž by měli být nominováni. Zákon v tomto smyslu hovoří zcela jasně. Prosím o písemnou odpověď.

Prim. B é m :
	Bude písemná odpověď. Pan kolega Slezák podruhé.

P. S l e z á k :
	Druhá interpelace se týká dlouhodobého záměru ve vzdělávání. Chtěl jsem se zeptat, zda jsme neměli projednávat tento záměr ve vzdělávání do konce března? Usnesení rady ze 
4. 3. 2008 uložilo paní náměstkyni předložit tento záměr zastupitelstvu. V březnu jsme dostali pouze informaci o výroční správě. Nejsem si jist, zda je to dostačující, protože dlouhodobý vzdělávací záměr má projednat zastupitelstvo podle zákona o hl. m. Praze. Tento zákon dále upravuje vyhláška č. 15/2005, která jasně říká, do kdy to má být projednáno, jak dlouho to má viset na úřední desce, aby s tím byla seznámena veřejnost. Táži se, zda to bylo na úřední desce?
	Jak jsem si zjistil na ministerstvu školství, ostatní kraje to projednaly v řádném termínu a odevzdaly, vypadá to, že jsme jediný kraj, který nesplnil tuto zákonnou povinnost. Jak je to s projednáním, kdy se to bude projednávat? Pokud jsme to měli projednat, máme už měsíc zpoždění a tím porušujeme ustanovení školského zákona.
	Jak je možné, že se na ministerstvo školství dostane záměr bez toho, aniž bychom to projednali? Prosím o písemnou odpověď.

Prim. B é m :
	Pan dr. Habrnal – zdravotnictví.

P. H a b r n a l :
	Vážený pane primátore, vážený pane radní Pešáku, měl jsem možnost v minulém měsíci být deset dnů v jednom ze zdravotnických zařízení v hl. m. Praze. Nebylo to pro mne jednoduché. Lékaři, kteří mě ošetřovali, byli perfektní, sestřičky na JIP také, ale v momentu, kdy jsem se dostal na lůžkovou část, viděl jsem tu personální nouzi, která ve špičkové nemocnici panuje.
	Pak jsem si v denním tisku přečetl, že v Praze chybí 500 zdravotních sester nebo personálu podobného ražení. Říkám to proto, že tam jsou dva stupně vzdělávání. Pan radní, co jste schopen udělat pro to, aby si Praha jako hlavní město pomohla v této oblasti? Co jste schopen zajistit pro tento typ zdravotníků v hl. m. Praze? Mám tím na mysli mnoho výhod, které může hl. m. Praha, která by se měl starat o své obyvatele, poskytnout jakékoli nedostatkové vrstvě, které poskytuje např. městským policistům, poskytuje je i soudcům a policejním složkám v oblasti bytů, poskytuje slevy na dopravě některým pracovníkům. Mohl byste přemýšlet o tom, jak motivovat tento zdravotnický personál a např. formou určitého PR přitáhnout do hl. m. Prahy zdravotní sestry?
	Obracím se vědomě na vás, nemáte v radě moc výstupů, jste spíš pasivním členem: nemohl byste se chopit mé myšlenky, rozvinout ji a pokusit se něco udělat, aby nebyla taková nouze? Jistě by vám poděkovali nejen ředitelé těchto zdravotnických zařízení, ale především občané, kteří ve zdravotnických zařízeních tráví nedobrovolně na lůžku část svého života. Děkuji vám za písemnou odpověď. Předpokládám, že vás má interpelace jemně zaskočila a reakce v této chvíli není možná z hlediska toho, co jsem vám naznačil, že bych od vaší odpovědi očekával. Děkuji vám za odpověď.

Prim. B é m :
	Děkuji. Pan kolega stručně odpoví. 

P. P e š á k :
	Zareagoval bych na tu část, co jsem schopen udělat a co jsem udělal. Například na Střední zdravotnické škole 5. května otevíráme dva nové pomaturitní obory ve spolupráci s paní nám. Kousalíkovou. Pokud namítáte, že to mohlo být činěno dříve, jistě to mohlo být 

(pokračuje Pešák)

činěno v předchozím volebním období, kdy tyto resorty měla ve správě sociální demokracie – jak zdravotnictví, tak školství.
	Pokud jde o to, zda jsem nebo nejsem pasivní, snažím se vystupovat a jednat tak, aby kolem mne nebylo příliš humbuku. Na druhé straně si myslím, že jsem udělal to, co mí předchůdci neudělali dlouhá léta, například reformu lékařské služby první pomoci. Myslím si, že výsledky jsou vidět a že vaše námitka není zcela relevantní. 
	Odpovím vám písemně i na třetí část vaší interpelace, zda jsme schopni najít nějaké stimulační mechanismy tak, abychom střední zdravotnický personál, který je v současné době nedostatkový kromě jiného také z důvodu změny legislativy pro jeho vzdělávání, do Prahy přitáhli. V této věci jsem v kontaktu s Asociací sester. Také je to věc, o které vím a ve které se snažím jednat. Možnosti hlavního města jsou ale nepřiměřené, těch, koho by bylo třeba podporovat, je příliš.

Prim. B é m :
	Ke slovu se musí dostat i pan kolega Slezák, který se svou třetí interpelací počkal. Týká se základních a mateřských škol – nedostatek míst.

P. S l e z á k :
	Proč otevírám tuto záležitost, která dnes trápí spoustu městských částí nejen vnitřní Prahy, ale zejména městských částí, které jsou na okraji Prahy. 
	Asi před šesti lety jsme zahájili slučování některých škol. Upozorňoval jsem na to, že by se město a městské části neměly zbavovat budov, zejména prodejem. Bohužel, některé městské části to nevyslyšely. Jsem rád, že to takto dopadlo aspoň ve městě, že je buď pronajalo, nebo si je ponechalo. Ukazuje se, že budovy budeme do budoucna potřebovat. To, že někdo udělal chybu v tom, že demografický vývoj je jiný, je jasné. Všichni dnes vidíme, že potřeba mateřských a základních škol roste. 
	Táži se paní náměstkyně, zda připravuje nějakou koncepci týkající se mateřských a základních škol, ale neočekávám odpověď, že je to věcí městských částí. Není to jen věcí městských částí. Uvedu proč.
	Malé městské části na okraji jsou většinou městské části, které jsou závislé na dotacích hl. m. Prahy. My jako zastupitelé schvalujeme územní plán a jeho změny a ve většině případů jsme schválili tyto změny tak, že jsme povolili rozsáhlou výstavbu v okrajových městských částech, ale bohužel zapomnělo se na to, že by se tam měly stavět školky a školy. Uvedu příklad Újezdu nad Lesy. V době, kdy jsem tam starostoval – v r. 1998, měl dvě mateřské školy, dosud tam jsou 4, a každoročně tam neumístíme 100 dětí, protože je tam obrovská výstavba. Dříve jsme tam neměli naplněnou základní školu, a dnes máme pět prvních tříd z loňského roku a letos bude po 28 dětech nastupovat dalších pěti tříd. Myslím si, že by se to mělo řešit koncepčně do budoucna a říci, jak městským částem pomůžeme. Přibylo spoustu obyvatel, většinou jsou to mladí lidé, kteří budou mít děti, a výstavba dále pokračuje. 
	Možná by bylo dobré zvážit, zda podpořit i soukromé subjekty, které by zřizovaly mateřské školky. Všechno se to dá realizovat, ale mělo by se začít na tom něco dělat.
	Prosím paní náměstkyni, aby na tom začala pracovat a předložila nám v blízké budoucnosti nějaký návrh. Dnes je mateřská dovolená rozdělena po letech, finanční prostředky se snižují, protože stát chce, aby ženy zůstaly doma dva roky, a potom šly pracovat, ale nemohou, protože dítě do školky nedostanou, protože tam místo není.

Prim.  B é m :
	Paní nám. Kousalíková chce reagovat.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Pane kolego, v podstatě jste si odpovídal. Nechápu, proč dotaz směřujete na mne. To bylo první, co jsem si dělala – rozbor toho, jak jsme na tom s budovami škol. Nechci říkat, že školy zřizuje městská část. Řekl jste, že je tam velká výstavba a v rámci této výstavby by se mělo něco dělat. Naprosto s vámi souhlasím, ale nemohu to ovlivnit, není to v mé gesci. Z rezervy pro městské části peníze dostávají, některé městské části dostaly na opravy, nemohou dostat na rekonstrukce nebo výstavbu školy. Malá městská část, která má 2000 obyvatel, chce stavět školu za 80 mil. – takové projekty mi nosí. To nejsme schopni zafinancovat. 
	Váš návrh podívat se do soukromého sektoru, jestli by to neřešil, i to momentálně dělám. Je to dost obtížné. Říkáte, že na okrajových městských částech je nárůst mladých obyvatel, je tam spousta mladých lidí, kteří budou mít děti. Minimum z nich jsou obyvateli městské části. Podívejte se na peníze, které dostávají v rámci rozpočtového určení daní, jestli těm městským částem přibyli obyvatelé. Když by jim přibyli, měly by více peněz i v rámci rozpočtového určení. Tam je problém, že to nejsou obyvatelé této městské části. Letos se základními školami problém není, spíše s mateřskými, ale za chvíli nastane problém, že na velkých městských částech, kde máme budovy škol a školek, tyto budovy nebudou na některých městských částech naplněny ani při tomto nárůstu, o kterém víme, že bude. Na malých městských částech budou ale budovy chybět. Patrně se to bude muset řešit tak, že rodiče budou muset děti do škol vozit, nebo děti ze základních škol budou dojíždět do velké městské části, kde kapacity budou.
	Nějaký materiál kolem toho mám, i když si nejsem jista, zda demografická data jsou stoprocentně dobrá. Pracujeme ale na tom a budu to postupně předkládat do výboru. 
	Co se s tím dá dělat? Nejlepší je, co jste říkal, že by se to mělo v rámci výstavby zajistit.

Prim.  B é m :
	Další interpelací se budeme zabývat společně s paní mgr. Halovou. 

P.  H a l o v á :
	 Vážený pane nám. Blažku, v Listech hl. m. Prahy z tohoto měsíce jsem se dočetla, že hlavní město splní v tomto funkčním období svůj slib zajistit tisíc nových městských strážníků pro Prahu. Je známo, že se Městská policie zároveň potýká s velkou fluktuací svých zaměstnanců. Na webových stránkách Městské policie hl. m. Prahy jsem se ve zprávě o činnosti za r. 2007 v bodu 6, oblast personální práce a vzdělávání dověděla, že – cituji: v průběhu r. 2007 nastoupilo do pracovního poměru k Městské policii celkem 558 strážníků. Současně pracovní poměr za hodnocené pololetí ukončilo 270 strážníků.
	Ze zprávy se ale nedočteme, o jaké hodnocené pololetí se jedná, ani o tom, proč došlo ke zkreslujícímu poznání celého roku a pololetí. Proto vás prosím, zda byste mi tuto zprávu mohl upřesnit a zveřejnit přesná čísla skutečného počtu navýšení strážníků a také i zhodnocení toho, jak se vám dosud daří plnit závazek daný všem Pražanům. Děkuji za písemnou odpověď. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Protikorupční portál – paní Halová.

P.  H a l o v á :
	Vážená paní nám. Reedová, opět prosím o písemnou odpověď, protože je mi jasné, že na mé otázky nebudete moci ihned odpovědět.
(pokračuje Halová)

	Dne 26. září 2007 jste uvedla do provozu protikorupční portál. Podle informačního serveru pražské radnice váš úsek protikorupčních opatření portál vymyslel a garantuje. Váš dlouhodobý boj s korupcí je jistě chvályhodný. Bohužel ale občané nemají možnost na tomto serveru najít všechny údaje, a proto vznáším několik otázek a žádám o odpověď a zároveň jak se vypořádat s jejich zveřejněním.
	Bylo na protikorupční portál vypsáno řádné výběrové řízení? 
	Jaké bylo složení výběrové komise? 
	Kdo tuto komisi jmenoval? 
	Jaká firma zvítězila v soutěži? 
	Jsou k dispozici veřejně přístupné dokumenty o vyhlášení a průběhu soutěže?
	Jaká byla kritéria soutěže, cena, reference apod.?
	Jaké byly investiční náklady?
	Jaké jsou roční provozní náklady?
	Česká pošta je partnerem projektu a bezplatně dodá informační letáky do domovních schránek. Ráda bych věděla, kdo tyto letáky tiskl, jaké byly náklady včetně distribuce a na základě čeho byla Česká pošta vybrána?
	Podle organizační struktury Magistrátu je odbor stížností, mimořádných kontrol a metodiky kontrolních stížností zřízen pro šetření stížností směřujících proti Magistrátu a městským částem. Proto bych ráda znala, zda tzv. dotazník o korupci, ať již zaslaný formou elektronickou či písemnou-poštou, jde přímo na tento odbor Magistrátu, nebo jde přímo do tohoto úseku, který je přímo vámi řízen? Děkuji za písemnou odpověď.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan zastupitel Jech.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, musím se vrátit k interpelaci, kterou jsem předkládal na jaře tohoto roku a která se týkala dodržování jednacího řádu výborem pro kulturu a volný čas. Interpelaci projednával kontrolní výbor – děkuji mu za to. Projednával to dvakrát, jednou na březnovém zasedání a podruhé včera.
	K březnovému zasedání. Na prvním jednání kontrolního výboru se výbor domluvil, že požádá o stanovisko legislativní odbor Magistrátu hl. m. Prahy, bylo to myslím 27. března, ale již 21. března, týden před tím, než výbor požádal o stanovisko, paní ředitelka odboru dr. Lenka Danielisová poslala panu předsedovi Hoffmanovi stanovisko, které mě zaujalo, protože ho považuji za velmi bizardní. Dovoluji si ocitovat z tohoto stanoviska to podstatné:
	Kontrolní výbor ZHMP kontroluje dodržování (autorku podtrženo) právních předpisů ostatními výbory (§ 78, odst. 5, písm. b) zákona 131/2000 Sb. o hl. m. Praze). Jednací řád výborů ZHMP právním předpisem není (jde o vnitřní předpis), a proto jeho dodržování nepřísluší kontrolnímu výboru ZHMP kontrolovat.
	Chtěl jsem se zeptat paní dr. Danielisové, jestli toto stanovisko myslí vážně. Ani písmeno b), odst. 5, § 78 zákona není v tomto stanovisku ocitováno celé.
	Písmeno a), které je první v odst. 5, § 78, naprosto jasně říká, že kontrolní výbor kontroluje plnění usnesení zastupitelstva a rady hl. m. Prahy. Jednací řád výborů a zastupitelstva byly přijaty formou usnesení. Podle mého právního názoru kontrolní výbor má ve své kompetenci kontrolovat plnění usnesení zastupitelstva a tudíž i jednací řád zastupitelstva.

(pokračuje Jech)

	Rád bych využil toho, že pražský Magistrát má zřízenou komisi pro transparentnost veřejné správy a dovolil bych si požádat paní nám. Reedovou, zda by tento výklad zákona mohla předložit komisi pro transparentnost veřejné správy jako podnět.
	Prosím paní dr. Danielisovou o slovní, ale ještě lépe písemnou odpověď na to, zda myslí své stanovisko vážně, případně jestli se to opírá o nějakou judikaturu, výklad Nejvyššího soudu nebo jiné právní autority. V zákonu čtu naprosto něco jiného. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Karel Jech podruhé – předposlední interpelace – olympiáda.

P.  J e c h :
	Původně jsem na téma olympiáda nechtěl hovořit vůbec, ale když mě pan primátor ve své závěrečné řeči předkladu transferu financí na Prahu Olympijskou přímo oslovil s dotazem, že neví, kdy chodím do Škodova paláce, musím mu odpovědět. Chodím se tam dívat na zamčené kanceláře Prahy Olympijské o. p. s. v úředních hodinách. Dodržuji šábes, i nedělní svátek .
	Souhlasím s vámi, že prostředkem k oslovení veřejnosti jsou webové stránky. Je to nástroj velký, mocný, pokud jsou dobře dělané, mohou oslovit neuvěřitelně širokou cílovou skupinu. Mám před sebou otevřené oficiální stránky uchazečského města, záložka o. p. s. Praha Olympijská, záložka Zpravodaj. Informační zpravodaj – vidím tam první číslo 1/2007, a nevidím tam další. Číslo je z listopadu loňského roku, další čísla tam nejsou. Nemyslím si, že peníze do Prahy Olympijské na provoz webových stránek byly dobře využité. Pokud tam nejsou schopni zveřejnit Informační zpravodaj čerstvější než z listopadu loňského roku, nepokládám to za účelně vynaložené prostředky. 
	Prosím, abyste využil svého vlivu na vedení Prahy Olympijské o. p. s. a mohl nám zprostředkovat informaci, kdy vyjde další Informační zpravodaj. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Dovolím si odpovědět na otázku, jak často jsou aktualizované webové stránky za 15 vteřin.
	Pane Tejkale – je to přímý vstup do ZHMP, můžete mi odpovědět na otázku, jak často  jsou aktualizovány webové stránky Pražské Olympijské? Po každé, když je nový dokument, jsou stránky okamžitě aktualizovány, v průměru dvakrát za týden. Poslední aktualizace je tam z minulého týdne. Kolik reprezentantů kolika zemí se dostalo na stránky za posledních 12 měsíců? 114. Kolik kliků? Čtvrt milionu kliků, 70 tisíc jednotlivých návštěvníků. Děkuji vám.
	Pane Jechu, přivádíte mě do stavu, který bych nazval hraničním. Nevím, čím to je. Uvědomuji si, že nevím, jak na vaši rétoriku a věty, jak slova kladete do různých významů, reagovat, protože jim nerozumím. Řeknu to česky: vy o voze, já o koze. Jsem přesvědčen, že to není moje chyba.
	Informační centrum – můžete chodit do hospody, do prodejny potravin, ale je blbost, abyste tam chodil po zavírací době. Je blbost chodit na poštu, když není otevřená. Říkáte, že chodíte v úředních hodinách do budovy na Jungmannově nám.. Choďte si kam chcete v úředních hodinách, ale pokud budete chtít jít do informačního centra Pražské Olympijské, můžete tam přijít pouze v pondělí a ve středu, v jednom případě je to dopoledne, v druhém odpoledne. To jsou otevírací doby. Prosím, využívejte zdravého lidského rozumu, elementární lidské zkušenosti, která říká, že myslící bytost vezme informaci např. o otevírací době, zakomponuje ji do svých mozkových závitů, a tomu přizpůsobí elementární rytmus chování nebo konání. Chcete-li úspěch, doporučuji vám – respektujte otvíračku.
(pokračuje Bém)

	Druhá věc – internetové webové stránky. Děkuji za připomenutí, že jsou základním informačním médiem ve vztahu k veřejnosti. Myslím si, že počty o 70 tisících a milionech kliků mají nějakou vypovídací hodnotu. Za to kdo, jak a kolik návštěvníků nebo kliků – i kdyby bylo číslo sebevětší, nemůžeme nést odpovědnost. Máme odpovědnost za to, že tam dáváme aktuální informace. Ty jsou pravidelnou aktualizací. Vytáhnete si nějaký subdetail, na základě kterého by si nezaujatý posluchač mohl myslet, že jsme 1. 7. spustili webové stránky a od té doby elektronicky nekomunikujeme. Jsem fascinován z vaší otázky.
	Odpovím vám písemně a odpověď na vaši interpelaci rozešlu do celého zastupitelstva už jen proto, aby se lidé poučili. Možná jsem natvrdlý, ale prosím vás, abyste příště kladl otázky tak, abych jim rozuměl. Nerozumím jim. (Potlesk)
	Paní mgr. Halová, poslední přihlášená do interpelací.

P.  H a l o v á :
	  Vážený pane primátore, dnes jsme projednávali tisk 758. Jistě si vzpomínáte, že v rámci diskuse jsem vznesla otázku, proč existují dvě malé městské části, a to je MČ Praha-Suchdol a Praha-Přední Kopanina, které neobdržely žádnou investiční dotaci. Jelikož dobře chápu, že jste zřejmě neměl dost podkladů, abyste mi byl schopen odpovědět a sdělit věcné důvody, tak vás nyní žádám, abyste mi mohl tyto důvody napsat písemnou formou. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Zaznamenal jsem poslední interpelaci, na kterou bude písemně odpovězeno. Konstatuji, že jsme vyčerpali poslední schválený bod dnešního jednání. Děkuji vám, přeji krásné odpoledne a těším se na další jednání zastupitelstva.