Stenozápis 
z 13. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy ze dne 24. 1. 2008 
Prim.  B é m :
	Vážené členky ZHMP,  vážení členové ZHMP, vážené paní starostky, vážení páni starostové, vážení vzácní hosté, dámy a pánové, zahajuji 13. zasedání ZHMP, všechny vás na něm srdečně vítám.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. 
	I dnešní zasedání se přenáší jako obvykle na internetových stránkách www.magistrát.praha-mesto.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli přítomno 62 zastupitelek a zastupitelů hl. m. Prahy, zasedání je tudíž usnášeníschopné.
	Z dnešního zasedání se omlouvají pánové Daniel Hodek, pan dr. Milan Macek a pan zastupitel Březina přijde později.
	O ověření zápisu z dnešního zasedání si dovolím požádat paní mgr. Martu Semelovou – děkuji a pana Martina Langmajera – děkuji.
	Dámy a pánové, dovolím si také předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení František Stádník – předseda, Alena Samková, Tomáš Chalupa, František Adámek, Jiří Witzany, Eva Tylová, Pavel Ambrož, tajemnicí návrhového výboru navrhuji paní Lenku Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. 
	Otevírám rozpravu k tomuto návrhu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Budeme hlasovat o návrhu na zvolení návrhového výboru. Pro 65, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Zvolili jsme si návrhový výbor.
	Dámy a pánové, obdrželi jste upravený návrh pořadu jednání, který odsouhlasila rada hl. m. Prahy na svém zasedání 22. ledna. Mimo tento upravený program vám byly do bloku k informaci rozdány tisky Z 616-informace o činnosti rady za 1. pololetí r. 2007, Z 627-informace o mimořádné události, o které referuje v této informační zprávě ředitel Trnka týkající se 50milionové krádeže na odboru městského investora, a tisk Z 617- informace o dobrovolné sbírce a jejím výsledku.
	Dámy a pánové, má někdo dotaz či připomínku k upravenému návrhu programu jednání? Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	K tisku Z 617 bych chtěl před schválením programu - přišel pan ředitel Fejk - ukázat všem,  kteří jste přispěli, příkaz k úhradě, který bude okamžitě předán. Chtěl bych vám ukázat, že je ode mne podepsaná darovací smlouva. 
	Vybrali jsme mezi sebou 134 tisíc Kč, z toho 101500 Kč dala ODS – víte, že máme nejvíce členů, sociální demokracie dala 21 tisíc – děkuji, jsou méně početnější, komunisté dali 10 tisíc – děkuji, strana SNK-ED slíbila částku 3000 Kč, dala 1500 Kč, Strana zelených nedala nic, byť avizovala, že klub dá 100 Kč. Děkuji za toto zdržení.
	Předám darovací smlouvu panu Fejkovi. Kdokoli se bude chtít na to podívat, bude to archivováno v našem klubu. Ještě jednou všem děkuji, toto nebyla politika. Obvolal jsem všechny kluby a zvítězil zdravý rozum.
	Chtěl bych vzkázat veřejnosti a tomu pánovi nebo paní – nevím, co to bylo za bytost, která se na tom podílela, že má společnost bude pravděpodobně sponzorovat několik osob, které se budou pohybovat v civilu po ZOO.
	Velmi se, pane primátore, omlouvám a děkuji za prostor. (Potlesk)

P.  F e j k :
	Nechci zdržovat, ale sluší se, že když přijímám toto gesto a prostředky, za to poděkovat. Je to boj s lidskou hloupostí a krutostí, se kterou je slušný člověk vždycky handicapován. Vážím si každého, kdo se do boje zapojí, i když to považuji spíše za gesto. Za tyto peníze posílíme kamerový systému u goril  a posílíme jejich bezpečnost. Jsem rád, že toto gesto udělali zastupitelé, protože tím dávají najevo jako zástupci majitelů zahrady, že takovýto exces, přestože je ojedinělý, je záležitostí všech a vytváří ve všech návštěvnících dojem, že nejlepším stavem je, když všichni návštěvních pražské ZOO se zároveň stávají kontrolory před podobnými excesy. Dali jste to najevo a děkuji vám za to. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji panu předsedovi a panu Fejkovi. Konstatuji, že v tuto chvíli probíhá diskuse k návrhu upraveného pořadu jednání. Nikdo se do ní nehlásí, dovolím si diskusi uzavřít.
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu na schválení pořadu dnešního jednání. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat, schválili jsme si pořad dnešního jednání. Můžeme přistoupit k projednávání jednotlivých bodů.
	Prosím pana 1. náměstka Blažka, aby se ujal řízení jednání.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistoupíme k tisku Z 602-petice občanů hl. m. Prahy za konání referenda o olympiádě. Slovo má předkladatel materiálu primátor hl. m. Prahy dr. Pavel Bém. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za udělení slova.
	Dámy a pánové, dovolím si předložit předkládací zprávu k tisku Z 602-petice občanů hl. m. Prahy za konání referenda o olympiádě a o návrhu ústavního zákona o referendu o letních olympijských hrách.
	Úvodem mi dovolte, abych se omluvil jménem hl. m. Prahy, jménem zastupitelů hl. m. Prahy petentům za zpoždění, ke kterému došlo hloupou dle mého názoru administrativní chybou. Dnes se budu tuto hloupou administrativní chybu pokoušet odčinit.
	Dovolte mi, abych připomněl, že petice za konání referenda o olympiádě je a byla organizována starosty obcí a měst, kteří jsou sdruženi ve smlouvě o obcích a měst proti daňové diskriminaci. Dovolte, abych připomněl, že tuto petici iniciovala a také předložila paní senátorka klubu Nezávislých paní ing. Jana Juřenčáková. V této petici se žádá, aby ZHMP využilo svého práva zákonodárné iniciativy a předložilo k petici přiložený návrh ústavního zákona Parlamentu, který je výzvou k postupu, jak vyhlásit referendum k pořádání LOH v Praze v r. 2016.
	Dámy a pánové, dovolím si rozdělit předkládací zprávu na dvě části. Jedna část se bude týkat vlastního merita věci, tedy petice návrhu ústavního zákona i předpokládaného navrhovaného postupu hl. m. Prahy. Pak bych si dovolil využít této příležitosti, abych vám poskytl aktuální informace, co nového se odehrálo v posledních týdnech či měsících a v jakém stádiu příprava Prahy na pořádání LOH v r. 2016 právě je.
	Dámy a pánové, ve vlastním návrhu, který je obsažen v petici i ve vlastním návrhu ústavního zákona, jde o vyřešení základní otázky, a to zda souhlas s konáním LOH je výkonem státní moci či nikoli. Pouze při uspokojivé kladné odpovědi na otázku, že souhlas s konáním olympijských her vyslovuje některý z orgánů státu, by bylo možné ústavním zákonem odejmout výjimečně výkon této státní moci některému z uvedených orgánů a prostřednictvím referenda ve zjednodušené podobě formou odpovědi na položenou otázku požádat o výkon této státní moci lid. 

(pokračuje Bém)

	Při ucházení o konání OH jde nepochybně o interakci příslušného města, tedy uchazečského, kandidátského a následně pořadatelského města – zdůrazňuji, že role těchto funkcí uchazečské, kandidátské a pořadatelské je velmi odlišná v různých stádiích samotné přípravy kandidatury či vlastní organizace OH. Kromě toho se jedná o interakci nejen dotyčného města v té či oné roli, která je velmi odlišná, ale také národního olympijského výboru, v tomto případě Českého olympijského výboru a Mezinárodního olympijského výboru. 
	Při posuzování ucházení se hl. m. Prahy o konání olympiády je nutné vycházet z postavení hl. m. Prahy jako územně samosprávného celku, tedy veřejné korporace, která spravuje sama autonomně na státu a která se uchází o konání OH v součinnosti s Českým olympijským výborem ve vztahu k Mezinárodnímu olympijskému výboru. Český olympijský výbor samotný je podle svých stanov občanským sdružením, také nezávislým na státu.
	Přihlašování se ke konání LOH není v ČR ve smyslu ústavním výkonem státní moci, protože referendum podle čl. 2, odst. 2 Ústavy ČR je nástrojem přímého výkonu státní moci lidem. Není tento nástroj použitelný tam, kde o výkon státní moci nejde, tedy ani pro přihlašování se ke kandidatuře hl. m. Prahy pro konání LOH v r. 2016, potažmo kdykoli v budoucnosti – 2020 nebo 2024. Tolik k vlastnímu návrhu usnesení, k právní interpretaci tohoto  návrhu senátorky Juřenčákové a dalších starostů obcí a měst bojujících proti daňové diskriminaci.
	Proto také návrh usnesení, jak jste jej obdrželi ve svých materiálech, navrhuje to, co v konečném důsledku navrhuji.
	Dovolte, abych se zmínil několika čerstvými aktualitami, v jakém stádiu přípravy na konání LOH jsme.
	Dovolte mi několik novinek. 12. prosince 2007 byla prezentována aktualizovaná ekonomická studie, která přichází s jednoznačným závěrem. Víte dobře, že olympiáda nemůže být projektem virtuálních fantazií a snů několika olympijských nadšenců, ale že se musí jednat o přísně racionální a ekonomicky vyargumentovaný projekt. Dobře víte, že hlavně ekonomické argumenty – byť nejsou jedinými, jsou nejčastěji zmiňovanými nejdůležitějšími fakty, které předkládám ať svým politickým kolegům nebo veřejnosti při obhajobě myšlenky pořadatelství či kandidatury na LOH v r. 2016 či někdy později. Má to svou hlubokou logiku, protože platí to, co jsme si řekli před třemi lety na ose Praha – Český olympijský výbor. Kdyby se jednalo o projekt nevýnosný, kde náklady převýší výnosy, hl. m. Praha bude prvním subjektem, kdy do procesu debaty, organizace vstoupí a odmítne pořádání OH na svém území. 
	Dovolte, abych připomněl, že 13. prosince byla prezentovaná aktualizovaná studie, která původně byla zpracovávána na číslech r. 2004. Dovolte, abych vás seznámil s těmito aktualizovanými daty. 
	V hrubém součtu, a každý z vás, kdo detailně sleduje debatu a je pravidelným návštěvníkem webu a internetových stránek Pražské olympijské, s touto studií se seznámil a zná čísla detailně. Řeknu pouze tolik, že neexistuje žádné tajemství ve věci ekonomických analýz, studií, územní dokumentace. Veškerá data, která jsou k dispozici, jsou veřejně přístupná každému. 
	V případě, že by se Praha v r. 2016 stala hostitelským městem LOH, první požadavky na finance ze státního rozpočtu by přicházely v úvahu až v r. 2011. Podíl státu je vypočítán na částku 25 mld. Kč. V období rozpočítaném do pěti let, tedy mezi lety 2011 až 2016 – říkám to úmyslně, abychom si uvědomili, jaké by to bylo hypotetické zatížení na státní rozpočet při síle státního rozpočtu dosahujícího částky kolem l bilionu Kč – je celkový objem olympijských nákladů spočítán na částku 88 mld. Kč. Říkám to proto, že je zajímavé sledovat 
(pokračuje Bém)

paradox doby - že v mezidobí mezi r. 2004 a 2007 se olympijské náklady snižují. Olympijské výnosy nenarůstají, s nimi kalkulujeme na stejné úrovni. 
	Podstatné při nedávné debatě je uvědomit si, jaká je vlastní role státu. Při úctě k částce 25 mld. Kč, což je ekonomická odpovědnost, s kterou se počítá, že by byla gescí státního rozpočtu, jedná se o částku, která ani v nejmenším nedosahuje přímé výnosy pořadatelství LOH, tedy finančních prostředků, které dostává pořadatelské město, pořadatelský stát v hotovosti, na ruku.
	Argumenty, které zaznívají ze strany daňové diskriminace, který vycházejí z hypotézy, že stát bude hodně platit a že na to budou doplácet malé obce a města, je lichý a dovolil bych si to nazvat s ohledem na racionální data, fakta a závěry studií za mimořádně vulgární populismus. Za ještě vulgárnější populismus bych si dovolil označit nařčení hl. m. Prahy, že hypoteticky, kdyby to bylo tak, že stát finanční prostředky bude muset investovat a že to bude hodně peněz, což jsem na třech číslech dokázal, že není pravda, ve finále by to znamenalo, že finanční prostředky půjdou do Prahy a malé obce, vesnice a malá města ČR budou daňově diskriminována, protože peníze se někde budou muset vzít a ony se vezmou na úkor malých obcí a měst. To je další neuvěřitelný mýtus ze dvou důvodů.
	Dobře víte, že jestli je v této zemi jedno daňově diskriminované město, je to hl. m. Praha, které na úrovni HDP odvádí do státního rozpočtu téměř čtvrtinu daňové výtěžnosti na úrovni sdílených daní ČR. Sami dobře víte, když diskutujeme v rámci projednávání návrhu našeho městského rozpočtu o rozpočtovém určení daní, co znamená daňová diskriminace na území hl. m. Prahy i s ohledem na klíčové investiční projekty, které jsou součástí prioritních, strategických investic jako je výstavba systému MHD, metro, tramvaje, výstavba nadřazeného dopravního skeletu, ústřední čističky odpadních vod, kde klíčový podíl na těchto strategických investicích nemá stát, ale hl.  m. Praha. Ani tím vás nechci zdržovat, protože toto jsou notoricky známá fakta.
	Rád bych vás upozornil na něco jiného. Uvědomme si, že zhruba 25miliardový podíl se očekává v případě pořadatelství LOH jako příspěvek státního rozpočtu. Představte si, že zhruba částka 35 mld. je kalkulovaná v ekonomických analýzách na rozvoj sportovní infrastruktury na území ČR. Představte si, že zhruba 75 % z těchto 35 mld. na úrovni trvalých staveb jsou investice do 130 sportovišť na zhruba 75 místech ČR, mimo území hl. m . Prahy. Jinými slovy – 75 % ze 75(?) mld. je investice do rozvoje sportovní infrastruktury. Nedělejme si naivní iluze, že to jsou nějaké megalomanské, gigantické stavby mimo území hl. m. Prahy. To jsou regionální, okresní, městská či dokonce vesnická sportoviště, kde existuje jejich regulérní seznam, který vznikal na ose negociací mezi regiony, jednotlivými sportovními svazy a Českým olympijským výborem, resp. Pražskou olympijskou.
	Když se podíváme na vlastní investici státu, není investicí jinam než do rozvoje zanedbané sportovní infrastruktury celé České republiky. Řada z vás má chalupy v nejrůznějších koutech ČR a čas od času zavítáte do bývalého okresního města a všimnete si, v jakém technickém stavu se nachází slavná česká municipální sportoviště. Ve velmi zoufalém, často snad i zanedbaném stavu.
	Tyto finanční prostředky jsou péčí olympijského projektu o rozvoj sportovní infrastruktury na území celé ČR.
	Vlastní politikum, které je skrytu za tzv. peticí, která má bojovat tzv. proti daňové diskriminaci, není nic jiného než prachsprostý a nejvulgárnější, nejzemitějští možný politický populismus. Každému z vás doporučuji, abyste navštívil veřejné internetové stránky. Můžete si říkat – od politiků a také od primátora jsme toho slyšeli, slova snesou všechno, a skutek posléze utek a ve finále to bude jinak. Prosím, než se uchýlíte k této interpretaci, k tomuto obvyklému algoritmu uvažování na téma kredibilita vyřčeného slova politikem, abyste si dali 
(pokračuje Bém)

práci a webové stránky navštívili a klidně si nechte udělat nezávislé objektivní analýzy. Až budou hotovy, zavěste je v nějaké debatě na web, ať se s nimi všichni můžeme seznámit a vést polemiku. Za tři roky diskuse o olympiádě jsem nenašel jedinou seriozní ekonomickou diskusní analýzu, která by racionálně argumenty rozporovala studie, které veřejně na internetových stránkách prezentujeme.
	Zmínil jsem jednu studii, ale novinek je celá řada. Koho to zajímá, věnujte tomu čas – nejen vy, ale i ministři, říkám to i premiérovi, ministrovi financí, předsedovi Strany zelených, předsedům jednotlivých vládních stran současné vládní koalice. Všichni dostali kompletní materiály, nejen na webových stránkách – mohli by se urazit, že s nimi nekomunikujeme přímo, ale dostali je dokonce dvakrát v materiálech ve svých ministerských kancelářích. Nabízím s kýmkoli jakékoli konzultace v jakémkoli rozsahu.
	9. ledna 2008 udělila vláda ČR právní garance na pořádání LOH v r. 2016 a učinila tak důležitý krok v kandidátském procesu. To je druhá novinka. Kolem tzv. právních garancí byla vedena dlouhá diskuse. V dlouhých diskusích se neustále vracela úvaha, zda náhodou právní garance nejsou také garancemi ekonomickými. S úsměvem jsem vždy říkal, že právní garance jsou právní garance, a ekonomické garance jsou ekonomické garance. Říkal jsem to s úsměvem proto, že na rozdíl od řady nezasvěcených pohledů, byť třeba kritických, prvoplánově, povrchně nebo populisticky kritických je třeba si uvědomit to, co jsem před chvílí řekl. I kdybychom jednali o ekonomických garancích, neposkytnutím ekonomických garancí by vláda odmítla finanční investici do rozvoje nikoli Prahy, ale zanedbané sportovní infrastruktury v České republice. Říkám to proto, že je strašně jednoduché vyřknout rychlý soud, je strašně jednoduché se vézt na nesmyslné populistické vlně nezasvěcené kritiky, ale k odpovědnosti a k rozumu to má hodně daleko.
	14. ledna 2008 byl oficiálně předán náš kandidátský dotazník Mezinárodnímu olympijskému výboru v jeho sídle ve švýcarském Lausanne. Dotazník vypadá takto, je to dokument, za jehož vznik děkuji všem zúčastněným. Myslím si, že je to dokument dobrý. Uvidíme, jak v prvním kole posuzování tzv. uchazečských států Praha obstojí. Dobře víte, že platí teze, kterou jsem mnohokrát od začátku opakoval, že si neděláme naivní iluze, že máme dramatické šance obstát v r. 2016, hlavně s ohledem na skutečnost, že o 4 roky dříve se pořádají LOH v Londýně. Je vysoce nepravděpodobné, že zůstanou na evropském kontinentu. Hlavní důvod, proč to děláme je, abychom se naučili nejen vyplňovat dotazníky, ale abychom měli čas spočítat ekonomicky, územně, zda pražská olympiáda má svůj racionální základ a zda jsou argumenty pro to, abychom do tohoto procesu šli a abychom v něm pokračovali. Všechna data nasvědčují tomu, že bychom byli hrozní hlupáci, kdybychom v tomto procesu měli ustat. Každopádně platí, že se proces bude dále vyvíjet a v reakci na další počínání a další územní analýzy, které se tentokrát už dotýkají konkrétních staveb, proměny ceremoniálního stadionu na moderní pražské výstaviště, které se dotýkají proměny olympijské vesnice na moderní vysokoškolský kempus, na moderní koleje, které se dotýkají proměny mediální vesnice na projekty moderního nízkonákladového bydlení pro sociálně potřebné občany, pro rodiny a samozřejmě i pro budoucí sociální funkci, která se ohledem na demografický vývoj populace na území hl. m. Prahy je čím dál tím pro nás prioritnější.
	Na začátku června letošního roku bude Mezinárodní olympijský výbor rozhodovat o tom, zda Praha postoupí z uchazečské funkce do kandidátské funkce, jestli se dostaneme na tzv. shortlist. Jestliže se dostaneme na shortlist, je to pro nás užitečnou zkušeností a budeme dále pokračovat, nedostaneme-li se na shortlist, nic se neděje, vyzkoušeli jsme si, naučili se, spočítali jsme, zmapovali jsme situaci a víme, že tzv. nízkorozpočtové OH, komorní OH na území hl. m. Prahy je možné požádat, že tím Praha nebude trpět, že se neodehraje nafukované ničení Pražské památkové rezervace. Naopak. pro Prahu na úrovni obslužnosti nejen 
(pokračuje Bém)

dopravní, ale i ve všech jiných funkcích, např. výstavních, vysokoškolských, bytových či sociálních olympiáda je fantastickou příležitostí, která by se neměla propást.
	Očekávám samozřejmě diskusi. Prosím, abychom diskutovali s pravdivostní relevancí. Jsme příliš daleko, abychom si dovolili opakovat neustále populistické nepravdy, nechci říkat lži, abych vás neurazil, abychom se neustále drželi v kontextu mýtů. Prosím o korektnost debaty. Každý má právo říci, že se mu to nelíbí, ale prosím, když říkáte, že se vám to nelíbí, uveďte rozumné argumenty. Jsme rozumní lidé a měli bychom se v zastupitelstvu rozhodovat na základě rozumných racionálních argumentů. 
	Ve svém předkládacím slovu jsem si dovolil přivést do vašich mozkových závitů některé novinky. Meritem projednávání dnešního materiálu je petice, o které jsem mluvil na začátku. Jako jsem začal tím, že jsem se omluvil petentům za zpoždění, které vzniklo administrativní chybou, tak dovolte, abych zakončil ještě jednou zdůrazněnou omluvou: ano, mrzí nás to, byla to chyba a věřím, že se to nikdy nebude opakovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. V souladu s čl. 8 našeho jednacího řádu, konkrétně odst. 9, kde se píše: požádá-li zasedání zastupitelstva o slovo mimo jiné senátor, musí mu být uděleno, vyzývám k vystoupení paní senátorku ing. Juřenčákovou, která požádala o vystoupení v rámci diskuse na ZHMP k bodu petice občanů hl. města Prahy za konání referenda o olympiádě. Paní senátorko, máte slovo.

P.  J u ř e n č á k o v á :
	Vážený pane primátore, vážené paní zastupitelky, vážení páni zastupitelé, vážení hosté, děkuji za možnost vystoupení. Byla jsem na začátku jmenovaná, že jsem ta osoba, která předložila petici Pražanů za konání celostátního referenda. Pan primátor Bém uvedl, že ti, kdo předkládají petici na celostátní referendum, jsou vulgární populisté. Chtěla bych připomenout jeho vlastní slova, když 8. 10. 2006 v pořadu Otázky Václava Moravce k dotazu moderátora, zda by se celostátní referendum mohlo uskutečnit na jaře r. 2007, uvedl: Stoprocentně mohu garantovat, budeme komunikovat s občany ať už formou místního referenda, nebo formou celostátního referenda – preferuji celostátní. 
	Nedovolila bych si vás, pane primátore, považovat za vulgárního populistu. Osobně jsem mluvila s panem prezidentem  Václavem Klausem. Bavili jsme se také na téma pořádání pražské olympiády. Také uvedl, že pokud olympiádu chceme, musíme o ní rozhodnout všichni sami a musíme si uvědomit také to, že v důsledku pořádání olympiády se zbavíme toho a toho. Také bych si nedovolila pana prezidenta nazvat vulgárním populistou, protože řekl to, co jste chtěl vy na začátku, aby o tom rozhodli občané nejlépe v celostátním referendu. 
	Řekl jste, že pokud bude jiný seriozní názor jiné instituce, která nechce jen zneužít případné kandidatury Prahy na pořádání LOH, pak takovou snahu podpoříte. To jste řekl 18. září 2007 v Radiofóru. 
	Podpisy byly Pražanů, jsou to občané hl. m. Prahy, kterých by se akce nejvíce dotkla. Také si myslím, že občané Prahy nejsou vulgární populisté. 
	Abych se vrátila k tomu, co jste říkal k ústavnosti. V historii olympijských uchazečských měst jsou známa minimálně dvě referenda, která o olympijských hrách rozhodovala. Argument, že by tyto státy byly neústavní nebo nedemokratické, jsou směšné. Dokonce v Česku platí zákon o místním referendu, který umožňuje vypsat pražské referendum k olympiádě. Takový návrh nelze považovat za protiústavní. 

(pokračuje Juřenčáková)

	Pokud by si pražští radní náš návrh dobře přečetli, zjistili by, že jde o návrh ústavního zákona, je tudíž na stejné úrovni jako je Ústava. Mají-li pouze tento pseudoargument, pak pražským zastupitelům nic nebrání petici občanů Prahy podpořit a vypsat celostátní olympijské referendum. 
	V moderní historii našeho státu by šlo o největší investici z veřejných zdrojů. Je potom zcela na místě, aby všichni občané rozhodli, zda chtějí takto zadlužit naši zemi, nebo tyto prostředky použít na jiné prospěšné věci.
	Omluva, že petice nebyla projednána v termínu do 60 dnů – tady nelze nic jiného říci, než že to můžeme vzít na vědomí, i když zákon dodržen nebyl. 
	Pan primátor Bém nás navštívil ve Zlíně. Tam jste nás vyzval, abychom společně pracovali. Chtěla bych vás vyzvat, abychom začali hledat cestu, ale nehledali překážky. Pokud říkáte, že nelze vypsat celostátní referendum, je možné vypsat pražské referendum. 
	Nechci s vámi polemizovat o daňové diskriminaci Prahy, jak jste řekl, že Praha vytváří většinu hrubého domácího produktu. Je třeba si ale uvědomit, že HDP vytvářejí firmy, které mají působiště po celé republice, nejen v Praze, v Praze mají sídla firem. Nedá se to takto jednoduše říci.
	Věřím tomu, že  zastupitelé hl. m. Prahy mají svůj názor, že ani pan primátor, pan prezident a ani občané Prahy nejsou vulgární populisté a že návrh na konání celostátního referenda tady podpoříte. Děkuji. (Potlesk.)

P.  B l a ž e k :
	Slovo má kolega Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Pane primátore, vážení kolegové, vážené kolegyně, se zájmem jsem si asi po patnácté vyslechl přednášku pana primátora o výhodách olympijských her. Děkuji za to, byly tam i některé nové postřehy. Vzal jsem na vědomí v materiálu uvedený právní názor o zákonodárné iniciativě hl. m. Prahy. Myslím si, že bychom mohli tuto iniciativu jako několik jiných, které prošly v legislativní radě a v Parlamentu změnami, klidně iniciovat, ale jak je vidět, není většinová vůle toto iniciovat. 
	Nechci mluvit o ekonomice, o tom jsem mluvil několikrát. Myslím si, že důvodů pro olympiádu a proti olympiádě může mít každý osobně mnoho. Mohou to být jen úvahy – chci žít v klidnějším městě než je nyní. Každý občan na to má právo.
	V rámci tohoto práva je v zákonu o hl. m. Praze, v § 59, písm. n) umožněno, aby ZHMP vypsalo místní referendum a dotázalo se občanů hl. m. Prahy, co si přejí. Nemusí to být podloženo právními a ekonomickými důvody, i když tyto argumenty mají svou velkou sílu.
	Proto navrhuji protinávrh k usnesení, který je k tomuto tisku přiložen, v tomto znění:
	1. ZHMP vyhlašuje referendum s otázkou: přejete si, aby hl. m. Praha bylo pořadatelem LOH?
	2. Ukládá radě zajistit realizaci bodu 1. 
	Jsem přesvědčen, že důvodů pro hlasování v referendu by se mezi občany našlo poměrně dost. Nakonec i určitá nostalgie: sedím v tomto zastupitelstvu a z tohoto místa návrh na místní referendum zazněl snad desetkrát, tak v této tradici pokračuji. Děkuji za pozornost. 

Nám.   B l a ž e k :
	Pan kolega Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Vážený pane předsedající, vážený pane primátore, úvodem bych chtěl říci, že jsem byl překvapen, když jsem dostal program zastupitelstva a v něm na prvním místě byl uveden tento bod, ale materiál k tomu předložen nebyl.   Dostali jsme ho jako členové zastupitelstva až po lhůtě v jednacím řádu, která hovoří o 7 dnech před zasedáním zastupitelstva. Osobně jsem materiál obdržel v průběhu úterý nebo středy tohoto týdne.
	Zároveň jsem pozorně poslouchal vaše zhruba 25minutové úvodní slovo. Musím říci, že zhruba ve 20 minutách jste se odchýlil od projednávaného tématu. Tématem není konání OH, tématem je referendum o konání OH, a tomu jste věnovat ve svém úvodním slovu velmi mizivou část.
	Nesnížím se k tomu, abych zneužíval tuto debatu k debatě o konání OH a nepoužiji takovou agitku ve prospěch OH, jakou jste použil vy. Zároveň se také nesnížím k tomu, abych urážel lidí, kteří mají na konání OH v Praze jiný názor než já, to znamená, aby se olympiáda co nejdříve v Praze konala.
	Pozorně jsem si přečetl důvodovou zprávu a souhlasím s výkladem, který je zde použit, to znamená, že takto formulovaný návrh ústavního zákona o referendu pravděpodobně není možný a není v souladu s právním pořádkem ČR. 
	Na druhé straně dopis paní senátorky a její úvodní slovo v dnešní rozpravě také hovořilo o tom, že je možnost tato ustanovení měnit. Jsem přesvědčen o tom, že výdaje státního rozpočtu by měly být podrobeny v oblasti pořádání OH referendu občanů celé ČR, protože to jsou výdaje státního rozpočtu celé ČR. 
	Proto navrhuji vedle protinávrhu kol. Zajíčka, který se spíše týká místního referenda, jiný protinávrh, který se svým způsobem doplňuje: 
	ZHMP 1. ukládá radě hl. m. Prahy upravit návrh ústavního zákona o referendu o LOH tak, aby byl v souladu s Ústavou ČR,
	2. ukládá radě předložit návrh ústavního zákona o LOH ZHMP s termínem 31. 3. 2008.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl jsem se pozastavit nad tím, že jsme bohužel tento složitý tisk z právní stránky dostali pozdě, abychom mohli všechny argumenty nastudovat, např. připravit takovou úpravu usnesení či návrhu zákona, která by byla konfromnější s předloženou právní analýzou.
	Rád bych připomněl, že klub Evropských demokratů, který jsem měl tu čest vést v minulém volebním období, podal opakovaně návrh na konání referenda na území Prahy k pořádání LOH. Tento návrh byl podán minimálně desetkrát a desetkrát byl také odmítnut. Často používaným argumentem bylo, že je to věc celé České republiky. Pokud referendum, měli bychom usilovat o referendu v rámci celé ČR.
	Nyní máme na stole materiál Magistrátu, rozbor, který říká, že pořádání OH, podání přihlášky je výsostnou samosprávnou působností a není možné do této samosprávné působnosti města zasahovat celorepublikovým referendem a ani ústavním zákonem. Konstatuji, že tyto dva postoje jsou rozporné, jak jistě budete souhlasit.
	Podpořím opakovaný návrh na konání referenda na území hl. m. Prahy. Podpořil bych ho v situaci, kdyby byl např. podán většinovým klubem ODS v případě změn názoru, podpořím ho i tak, jak byl předložen dnes, byť bohužel nepočítám s jeho schválením.
	Pokud jde o referendum v rámci ČR, myslím, že konání OH je rozhodnutí jak Prahy k podání přihlášky, tak rozhodnutí vlády. Je to celorepublikovou záležitosti z hlediska 
(pokračuje Witzany)

finančního. Proto i toto referendum je potřebné a smysluplné a může nahradit referendum pražské. 
	Myslím si, že právní pochybnost, s níž ne stoprocentně souhlasím, můžeme odstranit jednoduchou změnou otázky. Místo „souhlasíte s tím“, jak je uvedeno v návrhu petice, změnit otázku na „souhlasíte s tím, aby vláda ČR poskytla finanční garance pro pořádání OH v Praze v r. 2016?“. Vznáším návrh změnit toto usnesení z neschvaluje na schvaluje a doplnit na konec věty - návrh ústavního zákona obsažený v petici občanů hl. m. Prahy za konání referenda o olympiádě s tím, že otázka referenda je upravena následujícím způsobem, jak jsem řekl. Nicméně jsem připraven o tom diskutovat v rámci návrhového výboru, aby návrh byl společný.
	Argumenty pro takovéto referendum. Domnívám se, že do doby rozhodnutí vlády o poskytnutí garancí jsou veškeré prostředky vydávané hl. m. Prahou na přípravu pořádání prostředky vyhozenými, zbytečně vydanými, bez determinace vlády investičně zajistit veškeré infrastrukturní požadavky na konání OH. Tyto infrastrukturní požadavky nejsou v řádu 25 mld. Kč, ale v řádu stovek miliard. Původní analýza, která se nezměnila, mluví o přímých nákladech cca 100 mld. a nepřímých 500 mld., kde 400 mld. je závazek vlády. Pokud vláda není determinována naplnit tyto stovky miliard do r. 2016, úsilí o získání pořadatelství a vydávání prostředků našeho rozpočtu na toto ze strany hl. m. Prahy je zbytečné. 
	Domnívám se tudíž, že konání republikového referenda je v zájmu jak příznivců pořádání OH, tak odpůrců – proto, aby bylo jasno. Vzhledem k liknavosti vlády k tomu, že se zdá, že vláda nechce finanční garance poskytnout, by nakonec mohlo hrát do noty příznivcům vypsání tohoto referenda schválení této otázky, schválení na úrovni republiky už proto, že nakonec průzkumy veřejného mínění pořízené společností Pražská olympijská hovoří o tom, že v rámci ČR přízeň mírně převyšuje nepřízeň k pořádání LOH. Proto se domnívám, že referendum je v zájmu hl. m. Prahy, je v zájmu jak kritiků, tak příznivců konání OH.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Choděra.

P.  C h o d ě r a :
	Vážený pane primátore, v souvislosti s návrhem ústavního zákona předloženým peticí občanů hl. m. Prahy musím konstatovat, že jako sociální demokrat referendum jako takové podporuji. Nemohu souhlasit však s návrhem tak, jak byl peticí občanů hl.  m. Prahy předložen. Jsem přesvědčen, že reagovat na jednotlivé návrhy za konání referend, ať je jejich iniciátorem kdokoli a týkají se čehokoli, je nesystémové a ve svém konečném důsledku i ztrátou času, plýtváním energií našich zákonodárců a nejen jejich. Nedovedu si představit, že by se nejvyšší zákon této republiky měnil po každé při řešení otázek olympiády, dopravní infrastruktury, větrných a jiných elektráren apod. 
	Za jediné správné a systémové řešení považuji ústavní zákon o celostátním referendu včetně tím vyvolaných změn Ústavy ČR. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Jak jistě očekáváte, i já se přidávám k hlasům, které velmi silně nesouhlasí s předkládací zprávou a ani s panem primátorem. Chtěla bych svůj příspěvek rozdělit do dvou částí.
(pokračuje Ryšlinková)
 
	První je formálního charakteru a týká se práce Magistrátu, v tomto případě s podáváním peticí. 
	Pokud je mi známo, není to poprvé, kdy jsme se o podané petici dozvěděli se značným zpožděním, kdy je petice projednávána na jistý nátlak zvenku. Proto podávám následující návrh k usnesení:
	ZHMP ukládá Úřadu hl. m. Prahy informovat zastupitele o každé petici adresované zastupitelům, a to v písemné podobě, nejpozději do 7 dnů po obdržení petice. 
	Co se týká obsahu stávající petice: byť jsme měli velmi krátkou dobu, pokusila jsem se získat právní názor na rozbor, který podal pan primátor. Dovolím si tvrdit, že je možné s ním úspěšně polemizovat. Ústavní návrh zákona, který je zde předkládán, je nepřímou novelou Ústavy, tudíž s ní nemůže být v rozporu, pozměnil by ji. 
	Trvám na tom, abychom jako zastupitelstvo využili tuto iniciativu. Jedinou možností, kterou připouštím je, že bychom se místo otázky o konání referenda ptali na ekonomické garance konání olympiády z celostátního rozpočtu, což je možná relevantnější. 
	Pokud bylo podání Jiřího Witzanyho formulováno jako návrh usnesení, pak se k němu připojuji a nebudu podávat svůj vlastní návrh. 
	Ještě bych se chtěla vyjádřit ke způsobu, jakým se s informacemi pro nás zachází. Pan primátor uvedl, že peníze, které by šly ze státního rozpočtu na konání olympiády, zvláště mimo Prahu, půjdou do sportovní infrastruktury obcí. Zapomněl dodat, že pokud by tam šly, půjdou tam podle potřeb olympiády a nikoli podle potřeb obcí. Pokud má státní rozpočet peníze na podporu sportovní infrastruktury, pak je zapotřebí – pan primátor jako vysoký funkcionář vládní strany by jistě takovou věc mohl iniciovat – udělat studii o tom, jaké potřeby v tomto státě jsou a peníze směřovat tam, kde jsou potřeby města a obcí a ne tam, kde to bude potřebovat olympiáda.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Jech.

P.  J e c h :
	Chtěl jsem se vrátit k tomu, s čím pan primátor začal svou přednášku o přípravě olympiády. Začal omluvou a konstatováním, že při předání petice došlo k drobné administrativní chybě. Obávám se, že nedošlo k drobné administrativní chybě, že došlo k systémovému selhání. Nedozvěděli jsme se nic o tom, jak bude dále postupováno, aby k podobným selháním nedocházelo. 
	Podle mých informací se 10. září loňského roku 334 občanů MČ Slivence obrátilo s peticí a doporučeným dopisem poslalo tuto petici panu primátorovi, a dosud nebyla projednána ani v radě města, ani v zastupitelstvu. Chtěl bych se zeptat, jak je systémově ošetřeno projednávání petic a kdy dostaneme tuto petici na stůl, jestli to nebude až po rozsudku Ústavního soudu, který má porušení petičního zákona ze strany hlavního města již na stole. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Chtěla bych doplnit návrh kol. Zajíčka tím, že by Praha měla místní referendum vyhlásit tak, aby proběhlo v době prvního kola konání senátních voleb v Praze, aby se ušetřily finanční prostředky a zvýšila se šance, že k referendu dorazí dostatečný počet Pražanů. 
(pokračuje Kolínská)

	Pokud jde o celorepublikové referendu, pan primátor se několikrát před volbami i po volbách vyjádřil v médiích, že místní referendum nemá smyslu ve věci olympiády, ale celorepublikové ano. Chci se zeptat pana primátora, co v té věci, aby se konalo celostátní referendum, již udělal.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Pane primátore, pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, chtěl bych říci jen krátkou poznámku, protože hodně toho tady již bylo řečeno.
	Paní senátorka Juřenčáková požaduje celostátní referendum, a když ne celostátní, tak aspoň pražské, zkrátka referendum za každou cenu. Proč asi? Protože se celá záležitost díky těmto iniciativám zpolitizovala. Nejde přece o ekonomiku, o rozvoj města, protože investice do dopravy potřebujeme, a tam také mají jít – metro, městský okruh, letiště apod. Potřebujeme investice do vzdělání, a tam půjdou také – studentské koleje. Potřebujeme investice do rozvoje sportu, volného času, služeb – o tom není třeba pochybovat, že tam investice půjdou také. 
	Požadavek na vypsání jakéhokoli referenda je čistě populistický atak. Myslím si, že kdyby se v době Karla IV. konalo referendum o založení Univerzity Karlovy, nejspíš by univerzita nevznikla. Proto podporuji požadavek, aby uspořádání referenda bylo odmítnuto.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Ptáček.

P.  P t á č e k :
	Celou dobu slyším ekonomické rozvahy, je tady spousta čísel. Zapomíná se na fakt, že referendum něco stojí. Našel jsem na internetu, že volby stojí stát 750 mil. Kč. Referendum je trochu levnější, třeba stojí půl miliardy. Není lepší tyto peníze dát obcím, když nemají peníze, a na referendum se vykašlat?

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Vodrážka. 

P.  V o d r á ž k a :
	Pane primátore, dámy a pánové, když se snažíme šetřit peníze, navrhl bych, aby v případě vyhlášení referenda v období senátních voleb tam byla zahrnuta nejen olympiáda, ale i otázka úžasné Národní knihovny na Letné. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Ambrož.

P. A m b r o ž :
	Na rozdíl od pana Bednáře žiji v 21. století a nikoli ve středověku, žijeme doufám v demokracii. Způsob referenda bychom mohli využít k tomu, aby i ty, kteří jsou proti olympiádě – není to, jak mě neustále podezírá pan primátor, že to vidím pouze z ekonomického hlediska, ekonomické hlediska mám přibližně až na třetím  místě -  přesvědčilo vítězství v referendu pana primátora, že bychom si řekli, že to většina schválila, 
(pokračuje Ambrož)

nebudeme tedy již dělat žádné akce, kterými bychom zbytečně podkopávali celou záležitost olympiády. Možná byste tím, pane primátore, na svou stranu získal ne 40 – 60 % obyvatel Prahy nebo České republiky, ale 70 – 80 % a celá akce olympiády by pro vás byla daleko jednodušší. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Pane předsedající, pane primátore, omlouvám se, nechtěl jsem se po druhé hlásit do rozpravy, ale historicky první vystoupení pana Ptáčka na tomto zastupitelstvu mě k tomu donutilo. Argumentovat cenou referenda nebo voleb v těchto věcech rozhodování státu je podle mého názoru ten nejvulgárnější populismus, jak jste to nazval vy, pane primátore. Doufám, že to není obecný názor občanských demokratů, že se na referendum máme vykašlat.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Ptáček.

P.  P t á č e k :
	Musím na to reagovat, je to mé druhé vystoupení v tomto zastupitelstvu.
	Myslím si, že se mají veškeré aspekty tohoto problému tady volně říci. Když říkáte, že jsem v tomto populista, tak nevím, na koho patří víc termín populista než na lidí z vašich kruhů. Obrátil bych se proti tomu. Když je tady sdružení obcí a měst proti daňové diskriminaci, kdy jde o peníze, tak si myslím, že půl miliardy na referendum je relevantní číslo a nikoli maličkost. Jako populismus nevidím, když řeknu, že tyto náklady s referendem vzniknou. To je fakt. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně Tylová.

P.  T y l o v á :
	Pro ekonomy bych zdůraznila, že za půl miliardy se bude rozhodovat o desítkách až stovek miliard. Princip je jednak demokraticky, jednak je to i princip dobrého hospodáře. Za půl miliardy můžeme sto miliard ušetřit. 

Nám.  B l a ž e k :
	Máme dvě přihlášky do rozpočtu od občanů. V případě, že se nejedná o návrh rozpočtu či závěrečný účet, mohou občané v diskusi vystoupit, pokud zastupitelstvo vysloví souhlas s jejich vystoupením. Přihlásil se pan Petr Pakosta, který chce promluvit na téma spolupráce ve využívání nového sportovně-relaxačního centra pro paraolympioniky. Dávám hlasovat, kdo souhlasí s vystoupením pana Pakosty. Pro 47, proti 1, zdrželo se 6. Prosím pana Pakostu o vystoupení.

P.  P a k o s t a :
	Mé vystoupení bude krátké. Děkuji za možnost vystoupit.

(pokračuje Pakosta)

	Vyzývám město Prahu, aby se spoluúčastnilo na využívání již nového z části vybudovaného sportovně relaxačního centra pro tělesně postižené a paraolympioniky v Hoře svaté Kateřiny. To je první část.
	Druhá část příspěvku. Jsem povinen vyřídit pozdrav od zastupitelstva Hory sv. Kateřiny i její starostky.
	Třetí věc. Poprosil bych Magistrát a jeho řídící orgán, aby rozšířil své úřední hodiny tak, jak praví vládní vyhláška z r. 1995, a to i v pondělí od 8 hodin ráno. Byli jsme tady v 9.30 hodin, a bylo zamčeno. Je to vládní usnesení, které bohužel Magistrát neplní. 
	Nakonec bych chtěl říci, že se nejedná u diskriminace, která je tady diskutovaná, jen o olympiádu, je to možná jeden z problémů. Jdeme se stížností do Štrasburku, a když tam řeknou, že nám nepřísluší to, co chceme podle Ústavy – rovnost občanů před zákonem, což je malý segment ze státního rozpočtu při rozpočtovém určení daní, tak budeme poslouchat  to, co nám řekne výrok mezinárodního soudu.
	Děkuji za přijetí. V Praze se mi líbí. U nás máme sníh, nemusíme ho dovážet, tak můžete přijet. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Nejsem si ale jist, zda jste si zvolil správný bod pro své vystoupení, protože projednáváme petici občanů hl. m. Prahy za konání referenda o olympiádě, nicméně děkujeme za váš příspěvek.
	Je zde ještě přihláška pana Aleše Moravce, organizace Občané za svá práva, název vystoupení Petice občanů. Musíme o jeho vystoupení hlasovat. Pro 23, proti 6, zdrželo se 24. 
Je mi líto, pan Moravec bohužel nedostane slovo, protože zastupitelstvo nesouhlasilo s jeho vystoupením. 
	Prosím pana primátora o závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, pokusím se s ohledem na délku svého předkládacího slova být tentokrát velmi stručný. Nejprve mi dovolte několik krátkých reakcí na poznámky paní senátorky Juřenčákové. 
	Primátor řekl o referendu, že na sto procent když ne místní, tak celostátní referendum v září nebo v říjnu 2007, nebo snad dokonce v r. 2006. Ne, paní senátorko, řekl jsem, že nepovažuji referendum za správný nástroj k vyjádření vůle kompetentního orgánu, zda má nebo nemá být konána v ČR letní olympiáda. Víte proč? Olympiáda je především racionální, rozumný projekt. Když číselně, argumentačně vychází, proč o něm má rozhodovat lid? Nechť o něm rozhodují kompetentní orgány, jak jim v demokratických volbách byla tato odpovědnost svěřena. Dnes budeme rozhodovat o olympiádě, zítra o „chobotnici“, pozítří formou referenda budeme mít – jak nabízí paní Ryšlinková – Ústavu ČR, tu kvůli „chobotnici“, tu kvůli olympiádě, tu kvůli zasedání Mezinárodního měnového fondu, tu kvůli obrněným transportérům, případně kvůli mýtnému na dálnice, protože to jsou daleko větší investice z veřejných zdrojů než vámi proklamovaná olympiáda. Není to pravda, dívejte se na čísla.
	Nejsem přesvědčen o tom, že je možné zesměšnit, znevážit základní demokratické instituce této země jen proto, že si někdo vezme takovéto politikum do rukou a začne si z toho dělat volební kampaň. Od začátku říkám: buďme natolik střízliví a rozumní, abychom byli schopni diskutovat o projektu, aniž bychom měli politické zabarvení ve svých interpretacích. To je nadpolitický projekt.

(pokračuje Bém)

	K referendu jsem řekl, že nejsem přítelem referenda k olympiádě, jsem přítelem referenda o státoprávním uspořádání ČR, jsem přítelem referenda v okamžiku, kdy se jedná o zahraničně politické zájmy, jsem přítelem referenda v okamžiku, kdy se mění státní hranice, kdy se mění kompetence českého státu z hlediska mezinárodního práva. Tam referendum má svou logiku, ale nikoli když se organizuje projekt ať se jmenuje olympiáda nebo Národní knihovna. 
	Řekl jsem tedy, že nejsem příznivcem referenda k pořádání OH, ale jsem příznivcem maximální možné transparentnosti a informování veřejnosti. Proto také neexistuje v olympiádě sebemenší tajemství a všechna data jsou na internetových stránkách. 
	Řekl jsem také, že když bychom mohli uvažovat o referendu, nemá logiku referendum místní, protože jde o olympiádu českou. Je-li to tak, že ze státního rozpočtu na úrovni investic do sportovní infrastruktury a trvalých staveb 75 % nákladů, které se hypoteticky budou čerpat v případě olympiády, jsou investice mimo Prahu, tak co je to za argument, že by to mělo být jen místní referendum, když se takto bavíme s péčí o veřejné zdroje? Pak dává logiku, že když 75 % prostředků na trvalé stavby jde mimo Prahu, je to česká olympiáda. O české olympiádě – když byste chtěli referendum – by měla rozhodovat celá Česká republika.
	Řekl jsem, že nejsem přítelem referenda, je nutná maximální možná transparentnost, informovanost veřejnosti tam, kde je to možné, žádná tajemství. Když by mělo být referendum, tak ne místní, ale celostátní. To jsou slova, která jsem opakovaně použil.
	Vždycky můžete vytrhnout jednu větičku nebo dvě, dát je do jiného kontextu a chytat mě za slovo. Do férové diskuse patří, že to nejen neděláme, ale že také respektujeme kontext, ve kterém věta nebo odstavec je vyřčen.
	Bylo tady paní senátorkou Juřenčákovou řečeno, že se jedná o největší investici v moderní historii ČR. Paní senátorko, neříkejte takové nepravdy, nezakládá se to na pravdě. Infrastrukturní investice ČR, výstavba dálniční sítě, mýtné, nešťastné transportéry a další jsou daleko větší investice z veřejných zdrojů, a vy to zatraceně dobře víte.
	Vyzýváte ke společné práci, přijímám to. Proto jsem také jel na Zlínsko diskutovat s vámi, se senátory, se starosty malých obcí Zlínského kraje. Řekl jsem, že rozumím malým obcím, které chtějí mít nějaký rozumný podíl na rozpočtovém určení daní. Fandím vám, pokud skutečně hájíte zájmy malých obcí v České republice, ve mně máte jejich podporovatele. Ale nezlobte se, populismus je, když řeknete, že kvůli vaší pražské olympiádě u nás na Zlínsku nebudeme mít peníze pro malé obce. To je populismus. Na populismus reaguji a přednesu vám ekonomickou analýzu, která to vyvrací. Přestože nesnesete jediný argument, zopakujete: kvůli vaší pražské olympiádě u nás na Zlínsku přijdeme o peníze pro malé obce. Teď už to není populismus, ale neuctivý, bezohledný populismus.
	Zopakuji racionální ekonomické argumenty, a vy do třetice řeknete totéž. Nezlobte se, ale to už je vulgární populismus. Toto není urážka, to je pouhé konstatování faktů a pojmenování interakčního procesu, „diskuse“. Jsem připraven ke společné práci, k diskusi, ale jsem připraven vést s vámi diskusi, která se zakládá na racionálních argumentech, číslech a faktech, nikoli na populistických výrocích, které se bohapustým opakováním stávají vulgarismy.
	Nechovám v sobě neúctu k diskusi, k debatě, naopak, diskuse si nesmírně vážím. Respektuji názor každého, ale máme také právo a povinnost se ve svých názorech vyvíjet, když nám někdo předloží argumenty. Máme ale také právo a povinnost k seriozní racionální debatě používat seriozní racionální argumenty. 
	Beru vaši výzvu ke společné práci a k diskusi, a přijměte mou výzvu, nechť společná práce a diskuse je debata s faktickými rozumnými argumenty. Postavme proti sobě racionální data, na debatu se hrozně těším.
(pokračuje Bém)
 
	Nelze vypsat celostátní referendum, a přitom se již o olympiádě dvakrát referenda konala. Kolikrát se konaly olympijské hry, a jen dvakrát se konala referenda. Shodou okolností referenda, která se dvakrát konala, nepodpořila konání OH a OH se v uchazečském městě nakonec nepořádaly. To je také důvod, proč Mezinárodní olympijský výbor říká, že není dobré pořádat referenda o pořádání OH. Jeden z hlavních důvodů je ten, že Mezinárodní olympijský výbor, říká, že není jednoduché naformulovat otázku. Je rozdíl mezi otázkou chcete v Praze OH za předpokladu, že budou výnosné, umožní postavit moderní vysokoškolské koleje a univerzitní kempus, moderní pražské výstaviště, dokončit nadřazený dopravní skelet a postavit moderní plavecký areál pro širokou veřejnost? Chcete olympiádu v ČR za předpokladu, že umožní dokončení nadřazené dopravní infrastruktury, dálničních sítí, železničních koridorů a že umožní 30miliardovou investici do podpory municipálních sportovišť? Nebo: chcete olympiádu, která bude ztrátová? Strašně záleží na formulování otázky. Už jen kolem formulování otázky by se snesla taková mela, že nakonec plebiscit by ani nemohl být korektní.
	Daňová diskriminace. Jsem strašně rád, že se toho paní senátorka Juřenčáková příliš nedotkla. Debata by byla strašně neférová, zvláště na území hl. m. Prahy. Jsem rád, že se k ní nemusím vyjadřovat.
	Paní kolegyně Ryšlinková říká, jak zacházíme s informacemi, podle potřeb olympiády stavíme sportoviště. Paní zastupitelko, veřejně jste se přiznala, že vedete diskusi k olympiádě již nejméně tři roky a že jste se ještě nepodívala na webové stránky. Je to strašná ostuda. Kdybyste se na webové stránky podívala, musela byste zjistit, že se nestaví žádná nová sportoviště, že to není tak, že by si olympiáda vymyslela, že tamhle postavíme nějaký areál, tamhle postavíme nějaký areál. Prostým přečtením byste musela získat fakta, která říkají, že 130 sportovišť na 70 místech ČR jsou reálně existující municipální sportoviště. Jejich malér je, že jsou ve strašném stavu. Nebavíme se o velkých areálech a stadionech Brno-Zálužánky a jinde, bavíme se o malých sportovištích v malých okresních městech. Není to tak, že by si olympiáda vymyslela, že se něco postaví. Jediné je, že peníze, které municipality nemají a stát je nedá, touto cestou z tzv. státního rozpočtu – z 25 mld. – by se tímto směrem investovaly, a to je špatně, nebo dobře? Děkuji, že říkáte, že je to dobře.
	Jiří Witzany říká, že se původní analýza nezměnila. Jiří, také jsi to poctivě nečetl. Původní analýza ve srovnání s aktualizacemi Pricewaterhouse Coopers se změnila zcela zásadně. Nevím, jestli čísla 132 a 88 jsou rozdíly nebo ne v nákladech. Myslím si, že poměrně hodně jsou rozdíly v nákladech, čísla se změnila zásadně. Prosím, abyste to také reflektovali a brali to v potaz. Je to někdy trapné, že se vracíme stále na začátek a omíláme jako modlitební mlýnky stále dokola totéž. Prosím, nedělejme to.
	Pan Jech – jak bude dále postupováno v dalších peticích a jestli existuje nějaký systém.
	Existuje systém – jakýsi metodický pokyn. Nevidím tady ředitele Magistrátu, je to především otázka na pana Trnku. Poprosím, aby vám písemně do vašeho klubu poslal, jak pokyn vypadá. Samozřejmě, každý závazný pokyn může narazit na lidský faktor. Za ten jsem se omluvil, někdo to poslal na špatné místo a nezaevidoval to. Chyba se stala, co mám k tomu více říci? Chyba je tak velká, že s velkou pravděpodobností všichni úředníci budou od dnešního dne tak úzkostní, že už se taková chyba opakovat nebude. 
	Pan kol. Březina byl ke mně přísný, když říkal, že jsem hovořil pět minut o meritu projednávaného tisku a 15 nebo 20 minut o vlastní olympiádě. Na začátku jsem předeslal, že debaty o vlastním tisku být mnoho nemůže, protože tady máme postavenou právní interpretaci. Už sama debata ukázala, že více než vlastní meritum projednávaného tisku vás zajímá všechno okolo. Věděl jsem, že by to přišlo v diskusi, a tak jsem se snažil tomu 
(pokračuje Bém)

předejít. Odpusťte, pokud byste to vnímal tak, že jsem řekl informace, o které neměl nikdo zájem.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za závěrečné slovo. Prosím předsedu návrhového výboru kolegu Stádníka.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel přes rozsáhlou diskusi k tomuto tématu tři protinávrhy. 
	První protinávrh je od paní Ryšlinkové, který není přímo k olympiádě, ale k peticím občanům všeobecně. Přečtu ho:
	Zastupitelstvo ukládá Úřadu Magistrátu hl. m. Prahy informovat zastupitele o každé petici adresované zastupitelům, a to v písemné podobně, nejpozději do 7 dnů po obdržení petice. 
	Pan primátor s tím nesouhlasí.

Nám.  B l a ž e k :
	Hlasujeme o tomto protinávrhu. Pro 24, proti 18, zdrželo se 21. Návrh neprošel.
	Prosím další protinávrh.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je od pana kolegy Witzanyho. Prosím o zobrazení. Přečtu ho:
	ZHMP 1. schvaluje návrh ústavního zákona obsažený v petici občanů hl. m. Prahy za konání referenda o olympiádě dle přílohy s tím, že otázka referenda je upravena následujícím způsobem: Souhlasíte s tím, aby vláda ČR poskytla finanční garance pro pořádání OH v Praze v r. 2016? 

Nám.  B l a ž e k :
	Jde o protinávrh. Zahajuji hlasování o tomto protinávrhu. Pro 17, proti 29, zdrželo se 20. Tento protinávrh nebyl přijat.

P.  S t á d n í k :
	Třetí protinávrh je od pana kolegy Březiny. Přečtu ho.
	ZHMP 1, ukládá radě hl. m. Prahy
a) upravit návrh ústavního zákona o referendu o LOH tak, aby byl v souladu s Ústavou ČR,
b) předložit návrh ústavního zákona o referendu o LOH ZHMP s termínem 31. 3. 2008.

Nám.  B l a ž e k :
	Nechám hlasovat o tomto třetím protinávrhu. Pro 25, proti 32, zdrželo se 9. Nebylo přijato.

P.  S t á d n í k :
	Ještě je tady protinávrh kol. Zajíčka. Tento návrh návrhový výbor neobdržel v písemně formě. Prosím o jeho promítnutí.

Nám.  B l a ž e k :
	Protinávrh zní: ZHMP vyhlašuje referendum s otázkou: Přejete si, aby hl. m. Praha bylo pořadatelem LOH? Ukládá radě zajistit realizaci tohoto usnesení.
	Budeme hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 17, proti 30, zdrželo se 19. Nebylo přijato.
(pokračuje Blažek)

	Návrhový výbor vyčerpal všechny protinávrhy, můžeme hlasovat o původním návrhu usnesení, jak je uvedeno v tisku – neschvaluje návrh ústavního zákona atd. Zahajuji hlasování o původním návrhu. Pro 43, proti 11, zdrželo se 11. Bylo schváleno.
	Děkuji panu primátorovi za předklad prvního bodu. Prosím o předklad bodu 1/2.

Prim.  B é m :
	V rámci plnění svých daňových povinnosti podala Praha za r. 2004 a 2005 dodatečné daňové přiznání z příjmů právnických osob. Z rozpočtových opatření týkajících se investiční dotace poukazované městským částem ve výši jejich podílu na dodatečné dani byla vyňata částka, která se vztahovala k podílu MČ Praha-Lipence proto, že Praha-Lipence nepřevedla z důvodu nedostatku finančních prostředků své podíly na dodatečné dani. Za r. 2004 se jednalo o částku 3197 tis. Kč, za r. 2005 se jednalo o částku 4247333 Kč, dohromady je to částka, která je obsahem vlastního návrhu usnesení. 
	MČ Praha-Lipence každý rok žádala hl. m. Prahu o odklad uvedených plateb. Pravidelně jsme těmto žádostem vyhověli, nicméně jsme stanovili konečný termín úhrady obou částek na 30. 9. 2007. Praha-Lipence uhradily 19. 9. loňského roku tyto dlužné částky a tím splnily podmínku, která je definována usnesením rady ze 17. 6. 2003, že městským částem, které odvedly svůj podíl na dodatečné dani z příjmů, se vrací sto procent jejich podílu na dodatečné dani formou neinvestiční dotace. Dnes můžeme tuto neinvestiční dotaci MČ Praha-Lipence poskytnout. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi k tomuto předkladu. Nikdo se nehlásí. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o původní podobě navrženého usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek předkládá tisk Z 593.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám  k vašemu rozhodnutí návrh na zapojení hl. m. Prahy na zapojení hl. m. Prahy do krajské úrovně prevence kriminality na léta 2009 – 2011.
	Tisk je jednoduchý, vysvětlím proč. V této chvíli vás žádám o souhlas na zapojení hl. m. Prahy do krajské úrovně prevence kriminality na léta 2009 – 2011, neboť toto navazuje na schválenou strategii prevence kriminality z října loňského roku, která byla schválena na úrovni vlády ČR, která definuje prevenci kriminality na třech úrovních, a to na republikovou, krajskou a městskou. 
	Z tohoto místa sděluji, že nejpozději do června letošního roku přijdu s aktualizovanou koncepcí prevence kriminality, jejíž součástí bude bezpečnostní analýza hl. m. Prahy, která je nezbytným krokem k tomu, abychom mohli čerpat tyto prostředky v následujících třech letech
od r. 2009 do r. 2011.

(pokračuje Blažek)

	Podle schválené koncepce vládou ČR je třeba, aby zastupitelstvo vyslovilo souhlas se zapojením hl. m. Prahy do krajské úrovně. Žádám vás o tento souhlas. Další příslušné kroky včetně schválení aktualizované koncepce a následně schvalování jednotlivých finančních prostředků v souladu s pravidly a postupy, které tato koncepce vydefinovala, v následujících letech 2009 – 2011 budou samozřejmě předkládány postupně ZHPM.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má zástupce návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 600.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, vážený pane primátore, předkládám návrh na úplatný převod vlastnictví nemovitostí v k. ú. Libeň, areál Košinka, z vlastnictví hl. m. Prahy do vlastnictví fyzických nebo právnických osob.
	Úvodem mi dovolte, abych u tohoto netradičního předkladu v podání mé osoby vysvětlil, proč já předkládám tento materiál. Je to částečně naznačeno v důvodové zprávě k tomuto předkladu, neboť tento krok, který předkládám k rozhodnutí, souvisí s tím, že v 90. letech minulého stolení státní podniky v likvidaci zřizované státem nebo hl. m. Prahou, jejichž činnost byla vypořádána, prodaly v tomto areálu nemovitosti novým nabyvatelům, kteří je koupili za standardní tržní ceny, které byly v místě obvyklé. Rozhodně to nejsou žádné ceny, které by byly příliš výhodné. Předkládám to sem proto, protože mám na starosti likvidaci státních podniků, byť už deset let neexistují. Je to vypořádání určitého historického momentu, který se stal. 
	V letech 1993 – 1995 došlo k převodu jednotlivých nemovitostí v rámci tohoto areálu, konkrétně státních podniků zřízených hl. m. Prahou – z Útředních skladů na Praha Interiér (špatně srozumitelné), a pak to byly další státní podniky, které zde sídlily. Je to totiž areál výrobní. 
	Zastupitelstvo již v r. 2006 schvalovalo obdobnou záležitost, která se týkala zpětného prodeje vlastníkovi, a to společnosti Autoplyn Bartoš, Špilař, která také v dobré víře zakoupila nemovitosti v polovině 90. let a podniká v nich stejně jako ostatní, kteří jsou zde předloženi k vypořádání v rámci tohoto majetkoprávního úkonu.
	Vysvětlím to. Zákon 172 o převodu majetku ze státu na obce říká, že to co bylo do určitého data historicky zapsáno na katastrálním listu vlastnictví hl. m. Prahy a kterékoli obce, bude převedeno na obec ze státu, pokud pozemek vlastní stát. Byla tam tzv. desetiletá lhůta na vyhledání tohoto majetku a možného uplatnění práva obce na žádost o převod tohoto majetku ze státního na obec, resp. na hl. m. Prahu. V tomto případě je to navíc o to složitější, že tento areál není historickým majetkem hl. m. Prahy, ale město Praha získalo tento areál jako konfiskát. V této chvíli začínají na od r. 2000 – 2001 podávané žaloby dobíhat rozsudky soudů různých stupňů, že není rozhodné, jak obhajoba tvrdila, kdy byl na katastr zapsán majetek na hl. m. Prahu, rozhodné bylo datum konfiskačního rozhodnutí. Kdyby to byla první 

(pokračuje Blažek)

varianta, nebyl by to majetek Prahy, zůstalo by to státu. Druhá varianta svědčí ve prospěch města. Tento náš právní názor v této chvíli převážil, soudy vyhráváme. 
	Co se stalo? Stalo se, že se ti, kteří si to koupili v r. 1993, 1994 a i posléze jako druhý majitel v r. 1998 a 1999, dostali do situace, že jim státní podnik v likvidaci, ať řízený městem Prahou či státem, prodal pozemky v tomto areálu, a oni vložili do jejich zhodnocení značné finanční prostředky. Areál byl v nějakém stavu, neříkám, že dnes je to v bezvadném stavu, ale jsou to miliony korun, které bychom museli vypořádat. Neznamená to, že bychom majetky dostali a s vlastníky, kteří pozemky nabyli v dobré víře a zhodnotili, se nemuseli vypořádat. Oni jsou po 10 – 15 letech v situaci, že hl. m. Praha přichází a říká, že si pozemky bere. 
	Předesílám, že neznám nikoho z těch, kterých se to týká. Opakovaně jsem již třetím rokem dotazován ze strany těchto vlastníků, jakým způsobem se s tím město vypořádá. 
	Proto navrhuji, abychom se v případě likvidovaných podniků v majetku hl. m. Prahy nebo zřízených hl. m. Prahou ve dvou případech vypořádali 10%ní cenou z odhadní ceny. U státních podniků zřízených hl. m. Prahou se vždy Magistrát v 90. letech vyjadřoval, zda brání závazky při likvidaci prodeji státního majetku třetí osobě a naši úřednici dali před lety pravděpodobně v dobré víře souhlas. Také problém konfiskátů nebyl v té době vyřešen. Domnívám se, že město nese určitou historickou kontinuitu při tomto procesu, proto říkám 10%. Jinak navrhuji vypořádání v odhadní ceně sto procent, neboť subjekty, kterých se to týká, to platí po druhé. To je důvod, proč předkládám tento na první pohled možná nepochopitelný materiál. Toto jsou důvody, které mě vedly k tomuto předkladu. Domnívám se, že je to korektní. Nejsem si jist, zda ti, kterých se to týká, to považují za zcela korektní, že platí dvakrát za stejnou věc, ale jinak si nedovedu představit, že bychom vypořádali podle mého soudu tento historický, ale závažný problém pro osoby, kterých se týká tato problematika v areálu v Libni. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan Adámek. Má slovo.

P.  A d á m e k :
	Kolegyně a kolegové, rozumím tomu, co říká pan náměstek, ale mám pocit že v tomto problému vyvstává několik otázek. 
	Praha musela postupovat jako dobrý hospodář a když zákon umožňoval zpochybnit některá nabytí majetku, tak se o ně na základě zákona 172/1991 Sb. přihlásila a vyhrála. Samozřejmě, že se nabízí otázka, zda mělo cenu žaloby dávat, když to potom chceme prodávat za 10 %. To je první pochybnost, která se nabízí.
	Druhá otázka je, že je třeba si uvědomit, že v současném územním plánu tyto pozemky jsou SV, což je všeobecně obytné. Dokáži si představit, že se do dvou let dají prodat s desetinásobným ziskem i za cenu, že se dnes za ně platí dvakrát. Nechci to nikomu podsouvat, jen říkám, zda se toto při projednávání ceny zohlednilo, protože územní plán schvalovalo toto zastupitelstvo před asi osmi lety.
	Rozumím tomu, že asi byla možná křivda, že lidé platí za něco dvakrát, ale je druhá otázka, zda obec je ten správný subjekt, který má křivdy napravovat v tom smyslu, že se stará o celou Prahu a nejen o několik podnikatelů. To jsou věci týkající se přílohy 1 předloženého tisku. 
	S přílohou 2 problém nemám, upozornil bych jen na několik asi písařských chyb, kdy v důvodové zprávě jsou psané jiné ceny než v příloze 2, což je součást usnesení. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má paní zastupitelka Kotvová.

P.  K o t v o v á :
	Děkuji, pana náměstku, za vysvětlení tohoto velmi složitého tisku. Nerozumím rozdělení do dvou skupin, protože všichni současní uživatelé nabyli majetek v dobré víře a teď je mezi nimi dělán rozdíl. 
	Můj dotaz směřuje k tomu, že se z důvodové zprávy a z tisku nedozvídáme, o jaký počet m2 se jedná. Podle mapy vidíme, že prodávané plochy tvoří asi třetinu areálu, nedozvídáme se, co je plánováno se zbytkem areálu, jestli je ve vlastnictví hl. m. Prahy nebo ve vlastnictví majitelů.
	Poslední výtka ke zpracování důvodové zprávy je ta, že chybí tabulka, kde by bylo přehledně uvedeno, kolik která firma získá metrů za jakou kupní cenu. To souvisí s tím, co říkal předřečník. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Uzavírám rozpravu. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B l a ž e k :
	Úvodem jsem řekl, že nejsem standardním předkladatelem takovýchto materiálů.  Tento předklad jsem nevnímal jako klasický prodej městského majetku, kde je logické, že se budeme bavit o územním plánu, o bonitě pozemků, co se zbytkem areálu. Ani to nevím. V této chvíli jsem to nepovažoval za potřebné zjišťovat, neberu to jako klasický obchodní případ. Vnímal jsem to tak, že k tomu zastupitelstvu buď přistoupí v tomto režimu zvýhodněném na základě této argumentace, historické kontinuity a toho, co se stalo v minulosti, byť ani jeden z nás za to neneseme odpovědnost, ale vnímám to jako určitý vstřícný krok k lidem, kterých se to týká, nebo tento postup zastupitelstvo odmítne, a pak to bude majetek hl. m. Prahy. Budeme se muset s nimi vypořádat, právo je na naší straně, majetek nám skutečně patří. 
	K panu Adámkovi. Nedovedu si představit, že odbor správy majetku o to nepožádal, když mu to vyjelo jako záležitost, která by měla být nárokována hl.  m. Prahou. Navíc je tam komplikace s konfiskátem. Je to subskupina případů, která nebyla jasná, soudy teprve teď po 7 – 8 letech začínáme pravomocně vyhrávat. Není to kritika práce a rychlosti našeho soudnictví, je to fakt. Je to ale trochu jiný případ. 
	Pokud by zastupitelstvo odmítlo tento můj návrh řešení postupu, potom je zřejmé, že postup je klasický obchodní případ, klasický prodej městského majetku, který bude řešit pan nám. Klega, samozřejmě musí obsahovat všechny náležitosti, o nichž jste hovořil. Předkládám to jako nápravu něčeho, co se stalo. Vnímám to ze svého úhlu pohledu jako věc, kdyby se mně stala, také bych asi nebyl spokojený. Lidé se v dobré víře nezaviněně dostali do situace, která není zaviněna jimi a nikým z nás, je to situace velmi složitá, která se stává velmi zřídka, bohužel ale nastala. 
	Předkládám to v tomto modelu s tím, že těch 10 % jsou ti, o nichž si myslím, že bychom se měli dostat na symboliku 10 %. Je tam ještě ten fakt, že ke státnímu podniku zřizovaném hl. m. Prahou se v té době vyjadřoval Magistrát, na rozdíl od státních podniků, které zřizoval stát, tam tento model nebyl. Tam nebyla ani ta možná relativní záchranná brzda. Proto je tam toto „zvýhodnění“. Stále ale platí, že ti, kterých se to týká, bohužel musí zaplatit za stejnou nemovitost, která jim patří, o kterou se starají s péčí řádného hospodáře a investují do ní značné finanční prostředky, dvakrát. Proto je to takto zpracováno.

(pokračuje Blažek)

	Omlouvám se, že tam není tabulka, asi jsem měl být více přísný na ředitele odboru správy majetku. Není to má standardní záležitost, je to spíše právní a historická linka, která je spojena se státními podniky.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Předávám slovo návrhovému výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh k tisku Z 600, budeme hlasovat o textu schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdrželo se 6. Návrh byl přijat. 
	Předávám řízení panu nám. Klegovi. Pan nám. Blažek předkládá tisk Z 559.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, předkládám návrh na volbu 36 kandidátů na funkci přísedících Městského soudu v Praze.
	V této chvíli máme 338 přísedících Městského soudu, v případě volby těchto 36 – z nichž jde o jednoho přísedícího již vykonávajícího svou funkci – dostaneme se na číslo 373 přísedících. 
	Několik statistických čísel. Věková struktura v r. 2006 byla 67 let, průměrný věk přísedících zvolených hl. m. Prahou v letoším roce – pokud dojde k této volbě – je 53. Věková struktura se změnila o 14 let. 
	V r. 2006 bylo přísedících do 40 let pouze 9 %, dnes jich máme 25 %. 
	O problémech, které jsou s tím spojené a o kampani jsem několikrát hovořil, je zbytečné o tom hovořit dále. V tuto chvíli je rozpracována kandidatura - žádost o stání se přísedícími Městského soudu v Praze - 41 osob, čímž přesáhneme požadovanou hranici 400, i kdyby se některý z kandidátů vzdal či nebyl by zvolen. 

Nám.  K l e g a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu. První je přihlášen pan kol. Gregar.

P.  G r e g a r :
	Děkuji za slovo, pane předsedající. Jen formální návrh k hlasování. Všichni jsme určitě pečlivě četli životopisy navržených kandidátů – navrhuji oddělené hlasování o osobě pana dr. Iva Kartuse. 

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášeným je pan kolega Jech.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, jsem velmi rád, že se kampaň na obsazení přísedících u Městského soudu úspěšně rozjela a jsem rád, že máme dostatek zájemců o vykonávání této bohužel jen symbolicky odměňované funkce. Protože kandidátů je dost a je připravena další vlna schvalování, dovolím si vás požádat o to, abychom životopisy kandidátů četli velmi pozorně. V tisku je napsáno, že kandidáti splňují veškeré zákonné požadavky, např. čisté lustrační osvědčení, věk, bezúhonnost apod. 
(pokračuje Jech)

	Čisté lustrační osvědčení, jak je český lustrační zákon postaven, dává jen jedno osvědčení, a to je o tom, že nebyl evidován ve svazcích Státní bezpečnosti jako spolupracovník apod.. Nedává žádné osvědčení o tom, že člověk např. nespolupracoval s Komitětom gosudarstvěnnoj bezopasnosti, případně s GRU generálního štábu. Myslím si, že u absolventů mezinárodní školy v Moskvě to bylo velmi častým pravidlem.
	Dále si myslím, že by funkci místopřísedícího u Městského soudu neměli vykonávat policisté v aktivní službě a bývalí vysocí důstojníci ministerstva vnitra.
	Navrhuji proto, aby se o  jménech pana dr. Kartuse, pana bc. Soukupa a pana dr. Juraje Martoníka hlasovalo odděleně po jednotlivých jménech. Děkuji.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášen do rozpravy již nikdo není. Předpokládám, že návrhový výbor reflektuje návrhy z pléna. Prosím předkladatele o závěrečné slovo. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane kolego Jechu, naštěstí žijeme v demokracii, kdy se řídíme zákony, které jsou pro nás závazné. O pocitech, dojmech a o tom, co si myslím nebo nemyslím, že dělal v minulosti, oprávněn rozhodovat nejsem. Dostal jsem návrh na zvolení 36 osob, které projevily zájem o  práci přísedících u Městského soudu v Praze. Nepřísluší mi zkoumat, na rozdíl od vás jako zastupitele, který posléze bude volit, máte právo na oddělení hlasování, souhlasím s tím, jako předkladatel jsem povinen předložit každého, kdo splní všechny zákonné předpoklady. Všichni, kteří jsou uvedeni v seznamu, splňují všechny zákonné podmínky včetně negativního lustračního osvědčení a doložili bezúhonnost.
	Jestli máte na mysli dr. Martoníka, že studoval na Státním institutu mezinárodních vztahů v Moskvě, jestli je to osob, která hypoteticky měla co do činění s nechvalně známou KGB, to nevím, ale zákonná překážka to není. Záleží na volbě členů zastupitelstva, zda dají této osobě důvěru, nebo ne. Takový návrh předložím.
	Stejně tak musím říci, že tomu nerozumím, protože policistů v činné službě je tam více než jste označil. Nevím, zda je to záměr, nebo jste se přehlédl. Na druhou stranu tak dramatický problém v tom nevidím, záleží na tom, kde u policie pracuje. Pokud pracuje na úseku zbraní a střeliva, je to asi něco jiného než pokud pracuje na hospodářské kriminálce nebo tam, kde šetří trestné činy. 
	Rozumím vám, ale na druhou stranu si neodpustím jednu drobnou poznámku. Říkáte, že ti, kteří byli u Veřejné bezpečnosti před r. 1989, by neměli vykonávat funkci přísedících Městského soudu. Obávám se, že u soudů sedí soudci, kteří seděli u soudů před r. 1989 velmi zhusta. Snažíme se přísedící oprostit od r. 1989 a od jejich minulosti, ale na druhou stranu soudci leckdy v té době vykonávali funkci soudce, který soudil. V r. 2008 bych na to nehleděl, ale má to řadu úhlů pohledu.
	Souhlasím, aby o těchto třech jménech bylo hlasováno jednotlivě, ale prosím, aby o zbytku jmen bylo hlasováno najednou. U zbylých 33 nezazněly žádné výhrady.

Nám.  K l e g a :
	Předkladatel se ztotožnil s návrhem na hlasování per partes o třech jménech. Prosím návrhový výbor, aby nás provedl hlasováním. 

P.  S t á d n í k :
	Na žádost kolegů zastupitelů budeme hlasovat o třech jménech jednotlivě o následně o celém usnesení. Jako první budeme jmenovitě hlasovat o panu dr. Ivo Kartusovi.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 9, proti 25, zdrželo se 19. Návrh nebyl schválen. 

P.  S t á d n í k :
	Jako druhý v pořadí je dr. Juraj Martoník.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 23, proti 19, zdrželo se 14. Návrh nebyl schválen.
	Prosím návrhový výbor o další hlasování k tomuto bodu. 

P.  S t á d n í k :
	Jako třetí bude pan bc. Milan Soukup.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 40, proti 7, zdrželo se 7. Návrh byl schválen.
	Prosím návrhový výbor o dokončení hlasování k tomuto bodu.

P.  S t á d n í k :
	Nyní budeme hlasovat o zbývajících 33 en bloc. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.

Nám.  B l a ž e k :
	Hlasovalo se o 33 zbývajících, z hlediska formální správnosti usnesení je třeba hlasovat o usnesení jako celku.

Nám.  K l e g a :
	Prosím návrhový výbor, aby doplnil usnesení a navrhl finální hlasování k tomuto bodu. 

P.  S t á d n í k :
	Omlouvám se panu předkladateli, máte pravdu. Budeme teď hlasovat o usnesení Z 559 jako o celku. 

P.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím pana nám. Blažka, aby se ujal řízení schůze.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana nám. Klegu o předklad tisku Z 540, bod 5 – aktualizace plánu rozvoje vodovodů a kanalizací hl. m. Prahy k r. 2007. Pane náměstku, máte slovo.

Nám.  K l e g a :
	Pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, tento materiál vznikl na základě požadavků ministerstva zemědělství a na základě platné legislativy. Jeho základy byly založeny usnesením tohoto zastupitelstva již v roce 2005, kdy byl tento plán rozvoje vodovodů a kanalizací hl. m. Prahy poprvé schválen. Dnes vám v tomto tisku Z 540 předkládám jeho aktualizaci, která byla zpracována pro projednání v zastupitelstvu na základě
(pokračuje Klega)

 požadavků a zadání Pražské vodohospodářské společnosti, a to na základě potřeb vodohospodářské infrastruktury hl. m. Prahy především pro zajištění souladu obsahu tohoto plánu rozvoje s požadavky na parametrizaci rozvoje kanalizací a vodohospodářské struktury na základě požadavků ministerstva zemědělství.
	V této aktualizaci plánu rozvoje jsou zapracovány změny v textové, tabulkové a grafické části týkající se střednědobého investičního plánu a úpraven vody.
	Aktualizace tohoto plánu rozvoje vodovodů a kanalizací v roce 2007 byla kladně projednána výborem infrastruktury na jeho 7. zasedání v listopadu 2007. Vzhledem k velkému rozsahu jednotlivých částí této aktualizace je také součástí materiálu CD-ROM, který obsahuje textovou, tabulkovou a grafickou část.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Přihlášen je pan dr. Habrnal.

P. H a b r n a l :
	Vážený pane předsedající, vážený pane náměstku, plán je vždycky jenom plánem, pokud není podložen finanční analýzou. To, co je v dokumentu, který máme schválit, je vize, technická vize o tom, co bychom měli. Takové plány zpracovávají všechna krajská zastupitelstva, mnohá z nich však tuto vizy mají podloženou informacemi o tom, jak velkou finanční částku na tuto vizi nyní vyčlenit minimálně ve střednědobém investičním plánu a částka je pak závazná.
	Materiál, který máme před sebou, nám říká, co by bylo dobře udělat, ale vůbec neříká, odkud věci budou financovány. V této chvíli víme, že zdrojem je vodné a stočné, které pro nás vybírá provozovatel Veolia, Pražské vodovody a kanalizace. Z této částky není možné saturovat všechny potřeby, jak byly předloženy Pražskou vodohospodářskou společností a jsou financovány z rozpočtu města buď přímou formou dotací do PVS, nebo do technické vybavenosti nově se rozvíjejících městských částí.
	Rád bych slyšel na mikrofon od pana primátora, který v této chvíli řídí finanční záležitosti města, jak velkou částku každoročně je město ochotno uvolnit pro potřeby vodohospodářské infrastruktury, a to především v souvislosti s minulostí, kdy na vodohospodářskou infrastrukturu byla vyčleněna půjčka z EIB a poslední část půjčky byla transformovaná pro dopravu. To bylo rozumné rozhodnutí v dané době, ale pro dlouhodobý horizont je třeba zajistit financování a mne by zajímalo odkud. Pokud mě pan primátor slyší, směřuji dotaz k němu, aby pomohl vysvětlit způsob financování. V této chvíli by mi stačilo, pokud bych slyšel slib, že z přebytku rozpočtu roku 2007 bude určitá částka poskytnuta navíc na obnovu vodohospodářské infrastruktury. Děkuji za pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Witzany.

P. W i t z a n y :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, je třeba vypracovat a schválit aktualizaci plánu rozvoje vodovodů a kanalizací, nakonec to ukládá zákon. Domnívám se, že tento tisk v tomto okamžiku nelze zodpovědně podpořit. Takováto aktualizace musí především jasně a realisticky formulovat finanční požadavky do následujících let.
	Jeden problém tisku je, že požadavky v tiskové části uvedeny nejsou, a přitom jde o to nejdůležitější. Pátral jsem, zda se někde tabulka s investičními náklady nachází, hledal jsem mezi cca 15 soubory přiloženými na CD a nakonec jsem našel tabulku na straně 17 v souboru, 
(pokračuje Witzany)

který začíná čísly 0219 atd. a končí slovy „souhrnná zpráva“, je to tabulka aktualizovaných investičních nákladů. To je to podstatné. Jestliže toto je přílohou usnesení, tak ti, kdo pro toto usnesení hlasují, schvalují také plán investičních nákladů do dalších let. Přečtu některá čísla.
	V roce 2008  6138 mil., v roce 2009  4639 mil. – to jsou celkové investiční náklady na vodovody a kanalizace a ústřední čistírnu odpadních vod. V roce 2010 je to téměř 5 mld. Kč atd.
	Zeptám se na rok 2008. V současném rozpočtu rozhodně není 6 mld. Kč. Ti, kdo zvednou ruku pro tuto aktualizaci, počítají s tím, že veškeré volné prostředky v roce 2008 budou alokovány na investice do kanalizací, vodovodů a dalších tak, jak je uvedeno v tomto usnesení.
	Podobně je třeba zabývat se dalšími léty. Má skutečně náš rozpočet prostor pro 5 mld. ročně?
	Obávám se, že ne, alespoň ne v proporcích, v nichž se pohybuje letošní rozpočet a v nichž se budou pohybovat rozpočty další.
	Domnívám se, že je třeba podívat se znovu na investiční náklady a možná hledat prostor pro snížení, resp. hledat prostor v rozpočtovém výhledu hl. m. Prahy. Bez toho schvalování takového materiálu je pouhou formální záležitostí a usnesení je cárem papíru. Děkuji.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Diskusi končím, nikdo již není přihlášen. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Klegu.

Nám. K l e g a :
	Tuto debatu na téma investiční krytí této vize, která je obsažena v tomto materiálu, považuji na legitimní. Domnívám se, že bude potřeba hledat maximum zdrojů nejen v rozpočtu hl. m. Prahy, ale i v rozpočtu státu, ministerstva zemědělství a různých fondů, jak tuto vizi postupně naplňovat. Tento materiál, který je vizionářským materiálem, je prvním krokem k tomu, abychom mohli začít uplatňovat své požadavky na různé zdroje financování této vize. Pravdu máte v tom, že lze říci, že ve stoprocentním rámci rozpočet hl. m. Prahy sám o sobě není schopen tyto požadavky pokrýt. Proto nutně potřebujeme tuto vizi, která je nutnou podmínkou pro to, abychom mohli žádat u ostatních organizací, které nejsou rozpočtově na Prahu navázány, o podporu rozvoje zejména vodohospodářské infrastruktury v Praze. Materiál je technickým krokem, ale zároveň materiálem vizionářským, který říká, jak by to mohlo v optimálním případě vypadat, kdybychom zajistili financování této vize. Není materiálem, který predikuje čerpání veškerých volných prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy, je materiálem, který predikuje žádosti hl. m. Prahy vůči jiným subjektům o spolufinancování rozvoje vodohospodářské infrastruktury, která jistě vykazuje velmi vysoký historický dluh, který byl ovšem založen zejména ve druhé polovině minulého století.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím předsedu návrhového výboru o návrh usnesení.

P. S t á d n í k :
	Návrhový výbor k tisku Z 540 neobdržel žádný protinávrh, budeme hlasovat o textu schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování o předloženém návrhu panem nám. Klegou. Pro 51, proti 0, zdrželo se 5, bylo schváleno.
	Pane náměstku, prosím vás o společný předklad následujících tisků, které jsou pod číslem 6.

Nám. K l e g a :
	Pokusím se o maximálně zkrácené úvodní slovo s tím, že diskusi bude možno vést k jednotlivým bodům zvlášť.
	Materiál Z 562 obsahuje návrh na schválení výsledku vzešlého z výběrového řízení na prodej objektu Letenská 8. Jde o opakované výběrové řízení, do kterého své nabídky podalo 5 subjektů.
	V materiálech Z 200, 372, 377, 274, 421, 498 a 579 je řešena problematika narovnání majetkoprávních vztahů, čili vytvoření jednoho funkčního celku ve vlastnictví žadatelů a scelování vlastnictví v jeden celek na základě žádosti vlastníků sousedních nemovitostí.
	Tisk Z 595 je návrhem na schválení úplatného převodu pozemku. Případným schválením bude umožněno realizovat revitalizaci části území v souladu se zpracovanou studií.
	V materiálu Z 596 se jedná o 74 m2, v materiálu Z 450 se jedná o 58 m2 – řeší žádost o úplatný převod vlastníkům sousedních nemovitostí.
	Vybudování chodníku pro pěší a umožnění vjezdu do rodinného domu ve vlastnictví žadatele bude naplnění případného schválení tisku pod číslem Z 500.
	Majetkoprávním vyrovnáním pozemků zastavěných nemovitostmi ve vlastnictví žadatelů se zabývají materiály pod číslem 518, 489 a Z 531.
	Pod číslem Z 400 vám předkládám souhrnný materiál ve smyslu souhrnně zpracovaných žádostí o vypořádání vlastnických vztahů.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tisku 562, bod 6/1. Přihlášen je pan kolega Poche.

P. P o c h e :
	Pane náměstku, můj dotaz směřuje k znaleckému posudku, jehož extrakt je přílohou tohoto tisku. Na str. 17 je uvedena administrativní cena ve výši 45 mil. Kč, ale slovy je uvedeno deset miliónů Kč. Táži se, zda toto pochybení, které je možná administrativní, nemůže být důvodem pro neplatnost tohoto znaleckého posudku a zda toto pochybení bylo již uvedeno v soulad.

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Witzany.

P. W i t z a n y :
	Pane náměstku, myslím, že u prvního bodu jste mohl být obšírnější. Jde o prodej v rámci akce populárně nazvané stěhování Magistrátu, kde někteří z nás sledují původně předpokládané výnosy a výnosy dosahované. Objekt Letenská je jeden z uvolněných objektů v souvislosti s pronájmem budovy v Jungmannově, kde byly původně předpokládány podstatně vyšší výnosy než ty, které jsou nakonec dosahovány. Např. v odpovědi na mou interpelaci z 31. 5. mi pan ředitel Trnka sdělil, že objekt Letenská byl prodán za 95,7 mil. Kč a tudíž můžeme počítat s fiktivním pěti procentním výnosem odpovídajícím jakémusi nájemnému ve výši téměř 5 mil. Kč. Tady dochází ke snížení částky na 70 %.
(pokračuje Witzany)

	Myslím si, že vaše informace by mohla být obšírnější, jak celá tato akce probíhá. Je to jediný případ, který se podařilo zrealizovat – co je v tom nového, jak se vyvíjí například dům U minuty naproti místu, kde zasedáme atd. Má otázka je, jaké bylo původní znění původního předpokladu výnosů z této budovy a i rekapitulace pokroku či nepokroku v celé akci stěhování Magistrátu.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím paní Kolínskou.

P. K o l í n s k á :
	Náváži na kolegu Witzanyho. Ráda bych slyšel odpověď na otázku, kdo a na základě čeho rozhoduje o tom, zda se daný objekt prodá nebo pronajme z balíku objektů v rámci stěhování Magistrátu. V důvodové zprávě by měla být cena rekonstrukce z roku 2004, protože byla velmi rozsáhlá a důkladná. Vzhledem k ní by se možná dosažená cena při prodeji ukázala jako nízká.
	Musím se také pozastavit nad tím, jaká společnost objekt kupuje. Z výpisu z obchodního rejstříku, který je součástí tisku, je zřejmé, že tato firma dělá leccos, ale nákup a provozování hotelů to nejspíš není. Jen za všechno: výroba karosérií, oprava pracovních strojů, opravy silničních vozidel, výroba pilařská, impregnace dřeva. Otázka zní: proč objekt nepronajímáme, ale prodáváme? Jsme si jisti, že to chceme prodat firmě, která nejspíš obratem objekt dál se ziskem prodá? Kdo a na základě čeho rozhoduje o tom, že se nemovitost prodá nebo pronajme? Kolik stála rekonstrukce v roce 2004? 

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Březina.

P. B ř e z i n a :
	Budu mít pouze jednu krátkou otázku. V návrhu usnesení předpokládáte, že v případě, že první uchazeč odstoupí od smlouvy, že to předáme druhému. Táži se, proč součástí materiálu není také nabídka druhého uchazeče?

Nám. B l a ž e k :
	Pan ředitel magistrátu má slovo.
	
P.  T r n k a :
	K dotazům, které směřují spíše vůči mně než vůči panu náměstkovi. Zjistili jsme, že došlo k tomu, že v posudku, který je přiložen – odpovídám panu mgr. Pochemu – došlo k tomu, že je tam malým písmem pod odhadní cenou 45 mil. Kč uvedeno slovy jedno sto mil. Kč. Kontaktoval jsem hned firmu, která nám tento posudek dělala. Ocituji z mailu, který mi před několika minutami došel. Je to první reakce předsedy vědecké rady Kopera, která tento posudek dělala, kde se velmi omlouvá. Budu citovat:
	Při přenosu užívaného textu závěrem byla správně přepsána výsledná numerická částka 45 mil. Kč, která platí, a bohužel ponechána z minulého případu slovní vyjádření, nesmyslně chybný výraz, a to 110 mil. Kč, které přirozeně do tohoto posudku nepatří. Zvýšeným dohledem se postarám, aby se podobný případ neopakoval. Tímto se omlouvají.
	Požádáme, aby změnu udělali přímo do posudku. Je to jejich nepozornost. Měli jsme si toho samozřejmě všimnout dřív. Omlouvám se, že na odboru obchodních aktivit jsme si toho nevšimli a neupozornili již komisi a výbor při projednávání tohoto materiálu.
(pokračuje Trnka)

	K ostatním objektům, které opustil Magistrát. Podal jsem obšírnou zprávu na hospodářském výboru. Myslím, že minulý týden jste tam, pane doktore, nebyl. Citoval jste v novinách z tohoto výboru, co jsem tam říkal. Zprávu jsem nechal zpracovat písemně a jsem připraven vám ji dát, abyste věděl, jaký je souhlasný stav. V této chvíli jsou podepsány smlouvy nebo u některých objektů jsou smlouvy před podepsáním. Některá výběrová řízení končí, např. na dům U minuty, na objekt U radnice či na objekt Cihelna. Výsledné částky se až na drobné odchylky neliší od původních odhadů. Např. u domu v Platnéřské byly podstatně vyšší než u dřívějších odhadů. Je to i u tohoto objektu, kde se odhadní cena pohybuje při prodeji kolem 45 mil. Kč. Nechali jsme si udělat analýzu komerční realizovatelnosti tohoto objektu v Letenské – dostal jsem ji do ruky až dnes, kde je velmi podrobná analýza využitelnosti tohoto objektu na trhu včetně možnosti pronájmu. Závěr je jednoznačný, odhaduje se, že potenciální přínos nájemného za deset let je 3,7 (špatně srozumitelné) mil. Kč. Závěr je zcela jednoznačný: pokud bude prodej realizován v souvislosti s výše uvedenými výpočty a srovnáváním s obdobnými transakcemi v obvodu Prahy 1, lze konstatovat, že z pohledu původního vlastníka bude mimořádně výhodný. 
	Je to samozřejmě jeden z mála objektů, které nešly do nájmu. Rozhodování bylo na základě doporučení analýz, které jsme si nechali udělat odbornými firmami, které doporučovaly zcela výjimečně v případě tohoto objektu, aby Letenská nebyla pronajímána, ale byla  prodána s ohledem jak na její památkovou ochranu, která výrazně omezuje možnosti jejího využívání, tak na její polohu. Doporučovali, že na trhu je mnohem výhodnější tento objekt uplatnit formou prodeje, nikoli formou pronájmu. S tím jsme šli do rady hl. m. Prahy a postup byl v tomto případě odsouhlasen. Ve finále prodej objektu odsouhlasujete vy jako ZHMP.
	Co se týká dotazů na rekonstrukci, objekt byl výrazným způsobem poškozen po povodni v r. 2002. Bylo do něj investováno zhruba 27 mil. Kč, z toho 4,5 mil. Kč bylo z povodňového konta, zhruba 2 mil. Kč bylo z běžné údržby a zbytek šel z kapitálových výdajů. V případě, že by tato investice do objektu nebyla, nemá objekt zdaleka takovou tržní cenu, kterou jsme uplatnili na trhu.
	Doufám, že jsem vyčerpal vše, co ke mně směřovalo. Pokud bude pan náměstek chtít, abych dále reagoval, jsem k tomu připraven.

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Witzany.

P. W i t z a n y :
	Pane předsedající, má první poznámka bude technická. Snažil jsem se bedlivě naslouchat panu řediteli, ale v tomto hluku je to velmi těžké. Prosím, abyste ztišili diskusi, všichni budou chtít slyšet odpověď pana náměstka. 
	Nezaslechl jsem, jestli se také vyjádříte k otázce rekonstrukce domu U minuty. Není to ale předmětem tohoto bodu. Prosím proto o písemnou informaci.
	Nyní k předloženému usnesení. Formálně bych navrhl vypuštění druhé odrážky v bodu I, to znamená podmíněný prodej společnosti Meltex za cenu ve výši 63 mil. Kč. Myslím si, že to tam nemá co dělat, cena je daleko od původních předpokladů. Pokud by to současnému nájemci nebylo prodáno, nechť je vypsáno další výběrové řízení. Věřím, že je šance, že by dopadlo lépe. Jde tedy o formální návrh vypustit druhou odrážku.

Nám. B l a ž e k :
	Než dám slovo panu řediteli Magistrátu, žádám všechny, kteří hovoří v hlavní sále a v přilehlých prostorách, aby přestali vést diskuse. Jestliže to nestačí, žádám konkrétně tiskového mluvčího mgr. Pana Wolfa s pane Votavou, aby přestali diskutovat. Kolegy v přísálí prosím, aby respektovali žádosti svých kolegů. Míra hluku je zde neúnosná a není možné se věnovat tomu, co říkají řečníci, kteří mají právě slovo. Z důvodu hluku jim není příliš rozumět. Děkuji vám.
	Pane řediteli, máte slovo.

P. T r n k a :
	Pane doktore, omlouvám se, že jsem nereagoval na dotaz pokud jde o dům U minuty. Probíhá tam rekonstrukce, byl tam zjištěn havarijní stav střechy. Vzhledem k povětrnostním podmínkám hrozilo, že by tam mohlo dojít k pádu. V tuto chvíli se tam provádí průzkum co je tam třeba odstranit, aby nedošlo k nepříjemné události z hlediska pádu kusů, konstrukcí, či podobně. Nejde o rekonstrukci, o investici. Pokud budete chtít, může dát odbor hospodářské správy přesný rozpis, co se tam provádí za práce.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Končím diskusi k tomuto bodu. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Klegu, potom budeme hlasovat.

Nám. K l e g a :
	Je velká škoda, že pan ředitel Trnka vystupoval v šumu a hluku, který byl v sále a že v zadních lavicích, zejména pan Witzany možná slyšel jeho odpověď pouze z dálky. Myslím si, že na spoustu otázek, které zde zazněly, pan ředitel Trnka odpověděl velmi vyčerpávajícím způsobem. Není tomu divu, protože tato transakce patří plně do jeho gesce.
	Mám zde ještě několik poznámek, protože si myslím, že mohu jeho odpověď doplnit.
	Na otázku paní Kolínské, kdo rozhoduje o prodeji nebo pronájmu – toto rozhodnutí bylo učiněno na základě fisibility study, kterou zpracovala poradenská společnost Kašmen and Bakerd(?). Tato společnost na základě ekonomických analýz doporučila jako výhodnější prodej než pronájem. Analýzy jsou jistě u pana ředitele k dispozici k nahlédnutí.
	K poznámce pana kolegy Březiny. Máte pravdu, v materiálu mohla být kompletní nabídka druhého uchazeče, ale zpracovatel se pravděpodobně domníval, že stačí přiložená tabulka jednotlivých parametrů všech nabídek, která v materiálu je. Omlouvám se za to, měl jsem na to dohlédnout, nabídka tam být měla.
	K návrhu pana kolegy Witzanyho na vypuštění druhého uchazeče z usnesení. Neztotožňuji se s tím, protože složená jistina je ve výši 4,5 mil. Kč a je tak velká, že se domnívám, že nelze s velkou mírou pravděpodobnosti dovozovat, že by první uchazeč od své nabídky ustoupil. Kdyby tomu tak bylo, jistina propadá ve prospěch hl. m. Prahy stejně jako se tomu stalo po zrušení minulého výběrového řízení, kde složená jistina tehdejším uchazečem na účet hl. m. Prahy také propadla ve prospěch hlavního města.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Budeme hlasovat o tisku 562 – o návrhu usnesení. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	K tisku Z 562 obdržel návrhový výbor jeden protinávrh, který předkladatel neakceptoval: hlasovat o tomto návrhu tak, jak je napsán, to znamená pozitivním způsobem bez druhé odrážky, která zní: zájemci, který se umístil jako druhý v pořadí, společnosti Meltex s.r.o. se sídlem v Praze 1, Celetná ulice, za kupní cenu ve výši 63 mil. v případě, že 
(pokrčuje Stádník)

nedojde k uzavření kupní smlouvy se společností ZLP a. s. a za podmínky, že jistina složená tímto zájemcem mu bude vrácena až po uzavření kupní smlouvy. 

Nám. B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, je to protinávrh k usnesení. Budeme tedy hlasovat o protinávrhu k usnesení tisku Z 562. Pro 9, proti 29, zdrželo se 19.
	Budeme hlasovat o původním návrhu usnesení k tisku Z 562. Zahajuji hlasování. Pro 47, proti 7, zdrželi se 4. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 200, poř. č. 6/2. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	K tisku Z 200 budeme hlasovat ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Omlouvám se paní Tylové, neviděl jsem vás, beru zpět slova o uzavření diskuse.

P. T y l o v á :
	Mám doplnění usnesení - aby byl doplněn závazek věcné břemeno k zabezpečení průchodu pro pěší. V materiálu je to navrženo, a pak to chybí v usnesení. V usnesení je zohledněna jen podmínka týkající se zeleně, ale věcného břemene pro pěší nikoli. Navrhuji doplnit na konci usnesení: a zřídit věcné břemeno k zabezpečení průchodu pro pěší.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o reakci pana náměstka Klegu.

Nám. K l e g a :
	Bylo by dobré, kdybyste materiál přečetla až do poslední stránky a přečetla si i usnesení rady, kde rada ve své schvalovací části v bodu 2 schvaluje zřízení tohoto věcného břemene. Pro právní akt zřízení tohoto věcného břemene stačí usnesení rady. Proto není tato část usnesení součástí usnesení zastupitelstva. Věcné břemeno průchodu pro pěší je zajištěno usnesením rady, které je v materiálu u vás jistě na stole na poslední stránce.

Nám. B l a ž e k :
	Myslím si, že bylo vysvětleno, je to drobné nedopatření. Můžeme tedy hlasovat o původním návrhu jako o celku. Paní kolegyně s tím souhlasí. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Můžeme hlasovat o původním návrhu tisku Z 200.

P. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat. Pro 57, proti 0, zdržel se 0.
	Otevírám diskusi k tisku Z 376, pořadové číslo 6/3. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 372 ve znění schváleném radou.

P. B l a ž e k :
	Děkuji, můžeme zahájit hlasování. Pro 57, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 377, pořadové číslo 6/4. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 377 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 62, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Bod 6/5, tisk Z 274 – otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 274 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 62, proti 0, zdrželo se 0, bylo schváleno.
	Bod 6/6, tisk Z 829 – otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 829 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 61, proti 0, zdržel se 1, bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/7, tisk 421. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 421 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto návrhu. Pro 61, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/8, tisk Z 498. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 498 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 60, zdrželi se 2, nehlasovalo 0, bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/9, tisk Z 579. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Z 579 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto návrhu. Pro 58, proti 0, zdrželi se 2. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/10, tisk 595. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Z 595 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 61, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/11, tisk 596. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 596 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 59, proti 0, zdrželi se 2.
	Otevírám diskusi k bodu 6/12, tisk Z 450. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k:
	Tisk Z 450 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme o tomto návrhu hlasovat. Pro 59, proti 0, zdrželi se 2. Bylo schváleno.
	Bod 6/13, tisk Z 500. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 500 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 61, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Bod 6/14, tisk Z 518. Otevírám diskusi. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 518 ve znění schváleném radou. 

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 61, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 6/15, tisk Z 489. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 489 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 60, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.

(pokračuje Blažek)

	Bod 6/16, tisk Z 531. Otevírám diskusi k tomuto bodu. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 531 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 61, proti 0, zdrželo se 0. Bylo přijato.
	Bod 6/17, tisk Z 400. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 400 ve znění schváleném radou. 

Nám. B l a ž ek :
	Promiňte, pan náměstek Klega.

Nám. K l e g a :
	Omlouvám se, při kopírování tohoto materiálu v první odstavci došlo k chybě, návrhový výbor má návrh na opravu prvního odstavce, je tam potřeba změnit cenu a výměru.

P. S t á d n í k :
	Omlouvám se, tisk Z 400 je s úpravou, kterou máme předloženu na stole. Jde o změnu ceny. Cena je 1634850 Kč za 3150 m2.

Nám. K l e g a :
	Dovolím si opravit to, co teď zaznělo na mikrofon. Je to závažné v procesním slova smyslu. 1634850 Kč je 3150 Kč za 1 m2, což je milný údaj, který je v usnesení. Správně tam má být 2595000 Kč, to je 5000 Kč za 1 m2. Takto je to i v elektronické podobě připraveno k hlasování. Prosím, zda se návrhový výbor s tímto návrhem ztotožní. Omlouvám se za zmatek, který teď vznikl.

P. S t á d n í k :
	Návrhový výbor se samozřejmě ztotožňuje. Omlouvám se, že jsem přečetl špatnou cenu, přestože je to vytištěno dostatečně tlustě. Správná cena je 2595000 Kč.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování k dvakrát upravenému usnesení. Každému je jasné, o čem hlasujeme. Zahajuji hlasování k tisku Z 400. Pro 55, proti 0, zdrželo se 6.
	Děkuji panu náměstkovi za předklady pod pořadovým číslem 6. Požádám ho o předklad tisku Z 566.

Nám. K l e g a :
	Je to návrh na bezúplatné nabytí vodohospodářského díla, které následně převezme do správy Pražská vodohospodářská společnost. Dle mého názoru je to technický tisk.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 566 ve znění schváleném radou a bez jakýchkoli dodatečných úprav.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu tak, jak byl předložen. Pro 52, proti 0, zdrželo se 0. 
	Prosím o společný předklad k tiskům pod pořadovým číslem 8.

Nám. K l e  g a :
	Tyto dva materiály jsou návrhem na vypořádání majetkoprávních vztahů k pozemkům zastavěnými objekty ve vlastnictví žadatele formou směny, jak je navrženo v tisku Z 549.
	V tisku Z 569 se jedná o návrh na směnu pozemků velmi malé výměry, kdy v případě schválení bude umožněno žadatelce realizovat opravu oplocení pozemku v jejím vlastnictví.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tisku Z 549. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 549 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto návrhu. Pro 49, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 569, bod 8/2. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 569 ve znění schváleném radou.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 51, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předklad tisku Z 570, poř. č. 9.

Nám.   K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na revokaci zastupitelstva z r. 2006 ve smyslu investorem chybně uvedené ceny v darovací smlouvě.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto návrhu. Uzavírám diskusi, nikdo se nehlásí. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 570 ve znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o přednoženém návrhu v původní podobě. Pro 49,proti 0,zdržel se 0.
	Tisk poř. č. 10, tisk Z 582.

Nám.  K l e g a :
	Tento materiál je souhrnným návrhem na svěření majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se zejména o sídlištní pozemky, které jsou užívány jako zeleň a vstupy do bytových domů, pozemky zeleně v zástavbě a pozemky, které sousedí s pozemky, které již městským částem svěřeny jsou, čímž dojde k vyřešení majetkoprávních vztahů v daných lokalitách. Jedná se o městské části Praha 5, 8, 10, 11, 12 a 13, o MČ Praha-Nebušice, Praha 16 a MČ Praha-Újezd.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto předkladu. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 482 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Bylo přijato.
	Pane náměstku, přistupte prosím k tisku Z 583 pod poř. č. 11. 

Nám.  K l e g a :
	Jde o souhrnný materiál pod číslem 583, který je návrhem na odejmutí majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se zejména o majetek vodohospodářský.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 583 – návrh usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Děkuji panu nám. Klegovi za předklad jeho bodů. Žádám pana radního Langmajera o předklad návrhu na zadání změn 07 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy pod číslem tisku Z 163. Pane radní, máte slovo.

P.   L a n g m a j e r :
	Vážený pane náměstku, vážené dámy, vážení kolegové, předkládám návrh změn územního plánu na zadání změn 07. Problematika je všem velmi dobře známá, konzultujeme to se všemi jak městskými částmi, tak zastupiteli každým dnem. Myslím si, že je to očekávaná věc. Připravil jsem si proto krátký projev místo toho, abych četl důvodovou zprávu, protože všichni víme, o co se jedná. 
	Tyto změny odrážejí na jedné straně požadovanou a nezadržitelnou potřebu rozvoje hl. m. Prahy a na druhé straně nutnou korekci směrem k nekontrolované zástavbě a aktualizaci územního plánu. 
	Předkládané změny představují jakýsi kompromis mezi těmito premisami. Doporučeno k projednání je pouze 15 % navrhovaných změn. Než budeme změny projednávat, mohli bychom se vrátit k jakési statistice, která říká, že územní rozsah navrhovaných změn byl zhruba takový, že městské části a ostatní navrhovatelé navrhovali zhruba 12,5 mil. m2 ke změnám. Většinou šlo o změny, které zahrnovaly velmi jednoduchý a 
(pokračuje Langmajer)

převažující typ změn, to znamená ze zeleně, nezastavitelných prostor na čistě obytné nebo všeobecně obytné plochy. Pro to, abychom získali prostor pro tvorbu nového územního plánu a pro navržení nového dopravního skeletu, o kterém mluví pan primátor každé zastupitelstvo, přistoupili jsme k významné restrikci. Znamená to, že z 12,5 mil. m2 navrhovaných ke změnám jsme se rozhodli zhruba 15 změn uspokojit, které nejsou v konfliktu se záměry města, s budoucím záměrem tvorby nového územního plánu, nezabírají prostor pro budoucí nový dopravní skelet, nezabírají prostor pro významné infrastrukturální stavby. 
	Chápu, že tato vlna 07, ač se od ní očekával masivní rozvoj výstavby v hl. m. Praze, tuto vizi žadatelů asi nesplní. Splní asi to, že budeme moci vcelku ve velmi volném tempu vytvořit nový územní plán, který bude mít smysl a zbaví nás mnoha současných problémů, které v tuto chvíli máme, a to jak dopravních, tak infrastrukturálních týkajících se zásobování energiemi a dalších potíží, které v tuto chvíli město má. 
	Mohl bych tady číst důvodovou zprávu a uvažovat o dalších vlivech změn na jak stávající, tak budoucí územní plán, ale byla by to pro nás všechny ztráta času, protože jak město, tak městské části mají své zájmy, městské části samy dobře vědí, co nejvíce potřebují. Dál bych to nerozpitvával a přistoupil bych k diskusi.

Nám.   B l a ž e k :
	Děkuji za předklad. První je přihlášen pan kolega Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Pane radní, kolegyně a kolegové, mám výhradu k jednomu institutu projednávaného návrhu změn, a to k seznamu návrhů zadání změn, jejichž pořizování je přerušeno. Většina přerušených záležitostí mi připadá většinou jako bohapustý alibismus, že se nám nechce rozhodovat, nebo že by rozhodnutí mohlo být pro někoho nepopulární – proto to přerušujeme. Ani vyjádření pořizovatele a dalších zainteresovaných tam žádnou výhradu nevidí.
	Souhlasím s tím, že nemusí zdaleka všechny tyto navržené změny k institutu přerušení, nemusí být zdárně dokončeny do schválení. Myslím si, že dokonce většina z nich by pravděpodobně byla neschválena, ale nechápu, proč už teď nerozhodneme o těch, které nesporně nechceme schválit, aby byly zařazeny do neschválených, nesporně o těch, které by byly diskutovatelné tak, aby se vydiskutovaly. Proto je v zadání téměř dvouletá lhůta na projednávání těchto změn na všech možných úrovních, a teprve potom se záměry schvalují.
	Osobně se domnívám, že by tento institut měl být výrazně zredukován, o některých by mělo být rozhodnuto rovnou, že by měly být zadány, aby proběhly normální diskusí, jak to zákon předpokládá a ne se postavit k tomu, že to přerušíme a během dvou let život ukáže, že je to jinak. Může se stát, že změnu nezařadíme, neschválíme, tzv. přerušíme, a  najděte mi nějaký zákonný prostředek, aby ten, kdo změnu zadával, v tom případě požádal o stavební povolení v ranku původního územního plánu, územní rozhodnutí a následně stavební povolení by bylo uděleno a nebylo by o čem rozhodovat. Jako příklad dávám klánovický les. Tam se domnívám, že pokud projde usnesení tak, jak je navrženo, tak zítra může golfový klub požádat o územní rozhodnutí, nikdo nemá důvod mu územní rozhodnutí nevydat, následuje stavební povolení a než dojde další vlna změn tohoto územního plánu nebo k tvorbě územního plánu jako takového do r. 2012, které jsme povinni udělat, bude tam už cosi postaveno a územní plán s tím nemá dál co do činění.
	Proto si myslím, že by příloha číslo 4 měla být podrobněji diskutována a některé části by měly být vyňaty a navrženy k opravdovému rozhodnutí, zda zadat nebo nezadat změnu. Děkuji. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Než naváži na pana Zajíčka, musím říci, že s jeho navrhovaným přístupem úplně nesouhlasím. Z mého pohledu – a myslím, že se k tomu přiklánějí i mí kolegové – hlavní problém, který vidíme je, že by město mělo mít závazný územní plán a změn, které probíhají způsobem, kterého jsme svědky, by mělo být do budoucna co nejméně. 
	Vítáme to, pokud se projednává co nejméně změn, které by měly být dostatečně odůvodněny a vše ostatní by měl řešit připravovaný územní plán, na jehož projednání by mělo být dostatek času, aby se tam vyřešily všechny střety v území a aby nedocházelo potom k těmto naprosto nepřehledným změnám územního plánu. 
	K tomu, co jsme dostali, vznášeli jsme několikrát návrh na přeřazení změny číslo 17069, což se týká lokality na rozhraní Vršovic a Vinohrad. Předmětem změny je stavba humanitárního a duchovního střediska pravoslavné církve na území místního parku. Plocha je místně významná, o čemž svědčí i to, že ohledně této změny se vzedmula poměrně výrazná vlna nesouhlasu místních lidí. Je petice, kterou podepsalo přes tisíc lidí. Navrhujeme vyřazení návrhu této změny do změn doporučených k neschválení. Je to pozměňující návrh.  

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Dovolím si také přispět svou maličkostí několika zrníčky do tohoto mlýna.
	Ke kol. Zajíčkovi. Jako starosta devatenáctky jsem se setkal s tím, že jsem horkotěžko byl rád, že spadl materiál našeho rozvojového území do přerušených a následně ke schválení. Uvedu konkrétní důvod.
	Ukazoval jsem vám mapu a přesvědčoval vás, a vy jste mi tenkrát vyhověli, když vojenská ubytovací správa si spletla Satalice a Kbely a dala negativní stanovisko k rozvojovému území. Když jsem jim to před třemi generály dokázal, máme v tomto materiálu aspoň udělánu s VUS EIU, ale to už je ke schválení. Městským částem se může velmi rychle stát, že třeba dá negaci plynárna nebo armáda, a dá vám plnohodnotná stanoviska město, tak právě proto se přerušuje, aby se vyvinula snaha přetáhnout to do schválení. Vítám tuto možnost na přerušení. 
	Když dala kolegyně přede mnou pozměňovací návrh, dovolím si dát jménem klubu ODS nějaké pozměňovací návrhy. Tyto návrhy vycházejí z toho, že v průběhu přípravy materiálu, který máte před sebou, se vzbudilo spoustu radnic a uvědomují si, že tyto změny se chýlí ke konci a je zde velké nebezpečí, že pan radní Langmajer přibouchne dveře a řekne, že se od teď zabýváme přípravou plánu deset, a potom další změny bude možné provést někdy v měsíci šestém, sedmém, možná osmém v r. 2010, protože do té doby na ně bude embargo. To je na vysvětlení.
	Dávám oficiální protinávrh proti změnám na další změny, a to 1756 ze čtyřky do dvojky, 1567 z trojky kdo dvojky, 1763 ze čtyřky do dvojky, 1037 ze čtyřky kdo dvojky, 1908 ze čtyřky do dvojky, 1575 ze čtyřky do dvojky, 1766 ze čtyřky do dvojky, 1201 z trojky do dvojky, 1721 ze čtyřky do dvojky, 1806 ze čtyřky do dvojky, 1530 ze čtyřky do dvojky, 1842 ze čtyřky do dvojky.
	Přiznávám, že tyto změny vycházejí z toho, co řekl kol. Zajíček, v 95 procentech je to z přerušených ke schválení. Náš klub předpokládá, že pro případné dotazy zde budou připraveni starostové, zástupci městských částí, aby to  mohli zarbitrovat. Jak to prošlo 
(pokračuje Žďárský)

třífázovou kontrolou, náš klub se s tím ztotožnil a jeho jménem předkládám písemný návrh návrhovému výboru. Děkuji za trpělivost.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Naváži na kol. Žďárského a některé ze změn, které jmenoval, přiblížím lépe než čísly.
Za klub Zelených požádám, abychom o těch, které předám návrhovému výboru, hlasovali o každém zvlášť, aby si nejen zastupitelé, ale i občané, kteří nás sledují nebo čtou stenozáznam, uvědomili, co se skrývá za změnami územního plánu.
	Změna 1576 – platný stav v územním plánu parky a parkově upravené plochy, navrhovaná změna smíšené městského typu.
	Změna 1763 – platný stav veřejné vybavení, školy, navrhovaná změna smíšené městského typu, v reálu zeleň.
	Změna 1037 – platný stav územního plánu přírodní nelesní plochy a parky, navrhovaná změna čistě obytné.
	Změna 1806 – platný stav územního plánu přírodní nelesní plochy, navrhovaná změna čistě obytné.
	Změna 1842 – platný stav územního plánu přírodní nelesní plochy, navrhovaná změna čisté obytné a smíšené městského typu.
	Změna 1575 -  současný stav přírodní nelesní plochy, změna na čistě obytné.
	Změna 1766 - v zátopovém území, změna z rekreační a sportovní zóny na smíšené městského typu. 
	Když to shrnu, podstatná část těchto změn znamená zástavbu volných zelených ploch. Strana zelených s tímto návrhem nemůže souhlasit. Tyto změny navrhujeme přeřadit zpátky z dvojky do čtyřky.

Nám.   B l a ž e k :
	Paní kolegyně Tylová.

P.  T y l o v á :
	Chtěla jsem navázat na kol. Kolínskou a chtěla jsem poděkovat panu radnímu za to, že některé změny jsou přeřazeny do přerušených. Jedná se hlavně o velké obytné celky, které se plánovaly vystavět a kde hrozí další kolaps dopravy, že se zhorší znečištění ovzduší. Zde připomínám, že Praha bude mít velký problém splnit imisní limity, které nám bude dávat Evropská unie k r. 2012 pro prach a noxy a že přeřazení těchto obytných celků minimálně do změn přerušených, kde bude dále vyhodnocován  jejich vliv, chápu jako velice kladný krok.
	Bohužel změny, které zde byly navrženy k přeřazení na odsouhlasení, pokračují v trendu, že zastavujeme zeleň, zhoršujeme dopravu a znečištění ovzduší. Jako zastupitelé bychom si to měli uvědomit. Tím, že řada změn je v přerušených, část těch, kteří o tom rozhodují, si to uvědomili a děkuji jim za to. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Dovolím si reagovat na poznámku k paní kol. Kolínské ke změně 1763 – rezerva pro školství. Je to rezerva, která byla uvedena v územním plánu v minulosti pro školství v oblasti, kde hned vedle je škola, která byla uzavřena z důvodu nedostatku dětí a byla pronajata soukromému provozovateli na soukromou střední, nebo střední a základní školu – Bělohorská 103. Všechny ostatní školy v Praze 6 mají schválen a Praha 6 má schválen dlouhodobý vývoj školství včetně demografické studie, včetně možných výkyvů. Proto si ponechává školu 103. Rezerva, která je vedle, je v území, které je samo o sobě neprůchozí a nepřístupné. Je to území, které není a nebylo v majetku obce. Byla vyhlášena změna někomu na jeho rodinném soukromém majetku, které rodina vlastnila generace, aniž by někdo z nich diskutoval o tom, jestli tam chce nebo nechce mít školu. Vedle je park, který byl na náklady obce rekonstruován  asi před dvěma nebo třemi měsíci a je otevřen veřejnosti. 
	Všechny možné faktory jako úbytek zeleně jsou podle našeho názoru liché a obavy z toho, že by v této oblasti byl nedostatek škol, jsou doloženy skutečností, že hned vedle stojící škola byla před dvěma roky uzavřena z důvodu nedostatku žáků, zůstává v majetku obce, kdyby snad došlo k obrácenému trendu, aby se do ní děti mohly vrátit. Zatím to slouží jako soukromá škola v nájmu.

Nám.   B l a ž e k :
	Paní Samková.

P.  S a m k o v á :
	Chtěla bych se vyjádřit ke změně 1842 na k. ú. Čakovice. Tato změna přímo navazuje na změnu 1042, která byla schválena do přílohy číslo 6 s podmínkou SEA. Je to v těsném sousedství, co je dnes PS, tam je už schváleno zadání ve vlně 06 na zastavitelnou plochu. Ujišťuji vás, paní kolegyně, že žádné zelené plochy tam neubývají, doporučuji, abyste se tam šla podívat, jak to tam dnes vypadá. Jakákoli kultivace této oblasti bude jen ku prospěchu.

Nám.  B l a ž e k :
	Končím diskusi, nikdo se již nehlásí. Prosím předkladatele o závěrečné slovo.

P.  L a n g m a j e r :
	Chtěl bych všem poděkovat za přístup k této věci.
	Pozměňovací návrh, s kterým se ztotožňuji, je pozměňovací návrh pana předsedy Žďárského. Byl bych rád, abyste všichni věděli, že to není nehomogenní seznam jakýchsi požadavků kolegů zastupitelů nebo kolegů obyvatel různých městských částí, ale je to seznam, který vznikl na základě požadavků starostů městských částí a který byl znovu prošetřen. Byla zkontrolována vyjádření dotčených orgánů státní správy, abychom změny, které jsou pro městské části významné a pravděpodobně nebude mnoho příležitostí je uplatnit, posunuli do zadání změn 07. Změny nespadly z nebe a ani nejsou vůlí našich výborů, ale jsou to podněty z městských částí. Děkuji vám za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Omlouvám se, především panu Mackovi, protože jsem přehlédl jeho přihlášku do diskuse jako občana. Musím vás znovu požádat o otevření diskuse, což je v mé moci. Musím požádat o hlasování o možnosti vystoupení pana ing. Milana Macka k tématu návrh na zadání změn územního plánu 07. Na vystoupení má právo, přehlédl jsem přihlášku. Budeme hlasovat o tom, zda umožníme vystoupit panu ing. Milanu Mackovi v rámci projednávaného bodu. Pro 40, proti 0, zdrželo se 14. Pan ing. Macek má slovo.

P.  M a c e k :
	Vážení přátelé, vážení zastupitelé, děkuji za udělení slova. Žádáme vás o podporu změny Z 181207 v ulici Pod stadiony v Praze 5 ze sady zahrady na obytné. Jde o pozemky 3735, 3736, 3737/1, 3738, 3739, 3740, 3741, 3742, 3743 v k. ú. Smíchov. 
	Vysvětlil bych naši žádost. Pozemky nabyli vlastníci řádnými koupěmi schválenými příslušnými úřady jako stavební parcely pro výstavbu rodinných domků se zahradami v létech 1945 – 1958.  Ceny těchto pozemků byly ohodnoceny sazbou pro stavební parcely a schváleny tehdejším Národním výborem hl. m. Prahy. Majitelé zmíněných pozemků museli zaplatit mimo převodních poplatků hl. m. Praze také komunikační poplatky za vybudování silnice, kanalizace, chodníku, vodovodního řadu a elektrického vedení. Tyto poplatky byly dražší než pozemky. 
	V r. 1963 byl na majitele pozemků vyvinut nátlak, aby pozemky prodali hl. m. Praze prostřednictvím podniku Sady, lesy, zahradnictví za směšnou cenu 2 Kč za m2 – prakticky vyvlastnění. Majitelé se bránili. K vyvlastnění nedošlo, ale došlo k překvalifikování pozemku v katastru nemovitostí ze staveniště na sady, lesy a zahrady. Tento stav dosud trvá, přes naše žádosti, které se pravidelně opakují od r. 1996.  Tehdy každý vlastník samostatně, a od r. 1998 prostřednictvím Úřadu Prahy 5, od r. 2005 prostřednictvím Úřadu MČ Prahy 5. Poslední žádost je vedena pod číslem Z 181207.
	Ve stejné lokalitě je již postaven obytný soubor Panorama Strahov, na vrcholu stejného kopce Vila park Strahov, a to na parcelách, které měly stejnou historii a jsou už změněny na OB.
	Je podivné, že v tomto případě došlo ke změně územního plánu, v našem případě ne. Krajní parcela 3744 na pozemku 3745 v našem těsném sousedství je jako jediná zastavěná, protože majitel stačil postavit do začátku r. 1963, nyní funguje jako penzion Filip. 
	Pozemky nemohou být zařazeny do systému celoměstské zeleně, protože by muselo dojít k vyvlastnění, což v současné době není snad možné. Ani navrhovaný systém ekologické stability do pozemku nezasahuje, biokoridor vede za hranicemi našich pozemků.
	V oblasti je stále větší kriminalita, stahují se sem bezdomovci, feťáci a kriminální živly z celé republiky. Soustavně devastují náš majetek včetně vysázených okrasných dřevin a ovocných stromů, kterými si topí. Dvě chaty za poslední tři roky byly zapáleny a shořely, místo nich je smetiště. 
	Podle zákona 131/2000 Sb. o hl. m. Praze ve znění pozdějších předpisů stanoví povinnost vlastníka udržovat na jeho pozemcích čistotu a pořádek a dbát, aby nebyl narušen vzhled nebo životní prostředí městské části. My svůj majetek nejsme schopni ochránit, ani beze strachu užívat. Bez policie se bojíme vstoupit na svůj pozemek. Proto jsme dali souhlas policii ke vstupu na pozemky v naší nepřítomnosti pro potřeby policejních úkonů. 
	Z těchto důvodů také ÚMČ Praha 5 už třikrát podpořil naši žádost o změnu, a to ve změnách 03, 05 a nyní 07.

(Nám. Blažek: Pane inženýre, zkraťte prosím příspěvek, má být na pět minut.)
	
	Poslední odstaveček.
	Majitelé nově postavených luxusních objektů v sousedství těžko nesou, že v jejich nejbližším okolí je nebezpečné prostředí. Proto jediné řešení situace vidíme v navrácení k původnímu účelu využití tak, aby celá lokalita na rozhraní Prahy 5 a Prahy 6 pohledově splynula v jeden obytný prostor s udržovanou zelení. Většina majitelů si chce na svém pozemku postavit rodinný domek a bydlet v něm. Je smutné, že na to čekáme už třetí generaci. Všechny přílohy, které dokladují každou naši větu, jsou k dispozici na odboru územního rozvoje Magistrátu v Jungmannově ul.. Vážení zastupitelé, prosím o vaše porozumění a pochopení a děkuji za pozornost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane radní, máte závěrečné slovo.

P.  L a n g m a j e r :
	Závěrečné slovo jsem již měl, vyjádřím se k vystoupení pana kolegy. 
	Změna 1812/07 má záporná stanoviska dotčených orgánů státní správy. Nesouhlasí Ministerstvo životního prostředí ČR a jedno občanské sdružení. To je nynější stav věci. Za těchto předpokladů a informací bych nebyl ochoten hlasovat o předloženém návrhu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel nesouhlasí, návrh si žádný zastupitel neosvojil, je třeba o tom jednat dále. Na zastupitelstvu se to nedá v logice věci bohužel vyřešit během 20 vteřin. 
	Prosím návrhový výbor, aby nás provedl jednotlivými pasážemi hlasování. Padla celá řada návrhů. Pane předsedo, máte slovo, předložte návrhy a já nechám o nich hlasovat.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor dostal tři série protinávrhů. Začnu tím, který si předkladatel osvojil, a to je protinávrh kol. Žďárského.
	Protinávrh paní kolegyně Drhové – jedná se o přeřazení změny 1709 z přílohy číslo 2 do přílohy číslo 3.

Nám.  B l a ž e k :
	Hlasujme o jednotlivých protinávrzích. Předkladatel se vždy vyjádří, zda s protinávrhem souhlasí nebo nesouhlasí.

P.  S t á d n í k :
	Přečtu jen změnu. První návrh kol. Drhové: změna č. 1709/07 – z přílohy číslo 2 do přílohy číslo 3. 
	
Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se s návrhem neztotožňuje, budeme o něm hlasovat. Pro 12, proti 34, zdrželo se 19. Protinávrh neprošel.
	
P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je od paní kolegyně Kolínské a týká se osmi změn, vesměs jsou ze seznamu změn, které předkládal pan Žďárský a byly předkladatelem akceptované. Paní Kolínská žádá, aby se o nich hlasovalo jednotlivě. 
	Změna 1576 – z dvojky do čtyřky. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, je to klasický protinávrh. Dávám o tomto protinávrhu hlasovat. Pro 11, proti 37, zdrželo se l8. Protinávrh neprošel.

P.  S t á d n í k :
	Další je změna 1763 – z dvojky do čtyřky.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se s protinávrhem neztotožňuje, budeme o něm hlasovat jako o protinávrhu. Pro 10, proti 33, zdrželo se 22. Protinávrh neprošel. 

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je změna 1037 – z dvojky do čtyřky. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, je to protinávrh. Dávám o tomto protinávrhu hlasovat. Pro 10, proti 34, zdrželo se 19. Protinávrh neprošel.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je 1575 – z dvojky do čtyřky.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, je to protinávrh. Dávám o něm hlasovat. Pro 15, proti 33, zdrželo se 17. Neprošlo.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je změna 1766 – z dvojky do čtyřky.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se  neztotožňuje, budeme o tomto hlasovat jako o protinávrhu. Pro 10, proti 35, zdrželo se 19. Neprošlo. 

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je změna 1201 – z přílohy 2 do přílohy 4.

Nám.  B l a ž e k :
	Je nesouhlasné stanovisko předkladatele, budeme o tomto protinávrhu hlasovat. Pro 8, proti 35, zdrželo se 22. Neprošlo.

P.  S t á d n í k :
	Další je změna 1842 – z přílohy 2 do přílohy 4.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, můžeme hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 8, proti 37, zdrželo se 20. Neprošlo.

P.  S t á d n í k :
	Poslední protinávrh paní kolegyně Kolínské je změna 1806 – z přílohy 2 do přílohy 4.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, je to protinávrh. Můžeme hlasovat. Pro 7, proti 33, zdrželo se 23. 

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrhy nejsou, budeme hlasovat o původním návrhu tisku Z 163 se schválenými přílohami a změnami en bloc, včetně pozměňovacího návrhu pana předsedy Žďárského.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím přečíst návrhy, které předložil kolega Žďárský. Předkladatel se s nimi ztotožňuje, stávají se automaticky součástí tisku.

P.  S t á d n í k :
	Součástí tisku, který budeme schvalovat, jsou tyto protinávrhy, které předkladatel akceptoval.
Změna číslo 1756 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1567 – z přílohy 3 do přílohy 2, 
změna číslo 1763 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1037 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1908 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo  1575 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1766 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1201 – z přílohy 3 do přílohy 2, změna číslo 1721 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1806 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1530 – z přílohy 4 do přílohy 2, změna číslo 1842 – z přílohy 4 do přílohy 2. 
	Ostatní změny tak, jak jsou uvedeny v tisku. 

Nám.  B l a ž e k : 
	Z formálních důvodů bych hlasoval o tomto protinávrhu zvlášť, byť se s tím předkladatel ztotožňuje, a pak budeme hlasovat o celém usnesení. Předseda návrhového výboru souhlasí, pan předkladatel také. 
	Kolega Štěpánek – technická.

P.  Š t ě p á n e k :
	Pro formální správnost. Dvakrát zaznělo od kolegy Žďárského a Stádníka, že se jedná o změnu 1567, na druhou stranu z písemného předkladu se zdá, že jde o změnu 1576. Bylo by možná ověřit a upřesnit, zda jde o změnu 1576, nebo 1567.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Pro upřesnění: mám 1567 v pozměňovacím návrhu Chodov, 5500 metrů, Praha 11. To, co jsem tady řekl, pokládám za správné.

Nám.  B l a ž e k :
	Budeme hlasovat o tomto protinávrhu kolegy Žďárského. Kdo souhlasí s tímto návrhem na přeřazení? Pro 52, proti 9, zdrželi se 2. 

P.  S t á d n í k :
	Nyní budeme, hlasovat o tisku Z 163 jako o celku se schválenými změnami. 

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o celkovém usnesení doplněném o to, co prošlo posledním hlasováním. Pro 59, proti 2, zdrželi se 4. Bylo schváleno. 
	Technická připomínka – předseda klubu.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Jsem pověřen zastupitelstvu jménem starostů za tyto pozměňovací návrhy poděkovat. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Budeme pokračovat v jednání zastupitelstva. Pan radní Janeček předkládá své tisku pod poř. č. 13. Prosím o společnou zprávu k následujícím čtyřem tiskům.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, předkládám tisk Z 556 – k návrhu na úplatné nabytí vlastnictví pozemku dle pravidel – viz důvodová zpráva. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme jednotlivě přistoupit k otevření diskusi a následně k hlasování.
	Bod 13/1, tisk Z 556. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 556 dle textu schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 46, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Bod 13/2, tisk Z 564. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Rovněž tisk Z 564 budeme hlasovat dle textu schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 558, číslo 13/3. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 558 dle textu schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Pro 46, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k bodu 13/4, tisk Z 565. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 565 budeme hlasovat dle textu schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předložení tisků pod číslem 14.

P.  J a n e č e k :
	Předkládám vám tisky s pořadovým číslem 14. Jedná se o návrh na schválení úplatného převodu pozemků dle pravidel. Bližší informace k jednotlivým tiskům – viz příloha a důvodová zpráva. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme otevřít diskusi k bodu číslo 14/1, tisk 568. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 568 dle znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 45, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 14/2, tisk Z 546. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 546 dle znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Bod 14/3, tisk 402. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 402 dle znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pořadové číslo 14/4, tisk 407. Otevírám diskusi k tomuto bodu. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 407 ve znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pořadové číslo 14/5, tisk 516. Otevírám diskusi k tomuto tisku. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Rovněž tisk Z 516 budeme hlasovat ve znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předložení tisků pod pořadovým číslem 15.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, musím bohužel předložit tisk s návrhem na revokaci usnesení ze dne 21. 6. 2007. Po schválení tohoto úplatného nabytí bylo oznámeno likvidátorem Pragobanky a. s., která byla v likvidaci, že část pozemku, který byl součástí tohoto tisku, byl dávno prodán jiné společnosti. Proto dochází k revokaci tohoto usnesení.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k bodu 15/1, tisk 557. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 557 budeme hlasovat ve znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Bod 15/2, tisk Z 616. Otevírám diskusi.

P.  J a n e č e k :
	Toto spolu nesouvisí, uvedu k tomu zprávu. Omlouvám se, že to bylo sloučeno s revokací, ale je to jiný materiál. Tady vzniká nové zařízení pro autisty, je to první pilotní projekt. Ve spolupráci s občanským sdružením, které se zabývá touto problematikou, jsme našli vilu v Lahovicích. Navrhujeme tuto vilu převést na naši příspěvkovou organizaci Paprsek, která se podobnou problematikou zabývá.
	V rozpočtu hl. m. Prahy jsme schválili, že finanční náklad do 6 mil. Kč by měl stačit na úpravu tohoto objektu. Toto zařízení, které je pilotním projektem pro autisty, by mělo stát hl. m. Prahu do 2 mil. Kč. Nepředpokládám, že by provoz tuto částku převýšil. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Hlásí se kolegyně Halová.

P.  H a l o v á :
	Chtěla jsem se zeptat na jednu věc. V čl. 7, doplňková činnost, nově zařazujeme provozování centra pro rodinu. Protože doplňková činnost má být zisková, ráda bych věděla, zda máte zpracovanou ekonomickou kalkulaci, která by dokladovala, že nebude problém s provozováním tohoto centra.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo další se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo.

P.  J a n e č e k :
	Také jsem se na tuto informaci ptal pana ředitele. Věřím, že pan ředitel ví, co dělá. V případě potřeby zašlu ekonomický rozbor této vedlejší činnosti, ale měla by být zisková. Doufám, že bude.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k návrhu usnesení. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 612 budeme hlasovat ve znění schváleném radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Schváleno. Děkuji panu radnímu Janečkovi.
	Prosím o předložení tisku, který souvisí se změnou zřizovací listiny příspěvkové organizace Zoologická zahrada hl. m. Prahy, pana kolegu radního Richtera. Pane radní, máte slovo.

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, Z 449 je návrh na změnu zřizovací listiny Zoologické zahrady. Úprava se týká dvou bodů – odstavce 7 v článku 3, kde se jedná o vydávání a prodej periodických a neperiodických publikací. Je to z toho důvodu, že Zoologická zahrada vydává časopis, který se jmenuje Trojský koník.
	Další změna se týká zajištění investiční výstavby a dalších následných činností, které se týkají investic v rámci Zoologické zahrady. Je to na základě doporučení odboru správy majetku Magistrátu hl. m. Prahy tak, aby došlo k úspoře času a energie všech.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 449 ve znění schváleném radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování o předloženém návrhu. Pro 52, proti 0, zdržel se 1. Bylo schváleno. Děkuji panu radnímu Richterovi.
	Prosím o předklad posledního bodu pana radního Štěpánka.

P.  Š t ě p á n e k :
	Úvodem bych se omluvil, že tisk šel až na stůl. V radě jsme ho projednali až v úterý, předtím zůstal někde v podpisovém kolečku. Dovolil jsem si tak učinit, protože se jedná o neinvestiční dotaci městským částem na provozování sběrných dvorů. Je naším zájmem tuto neinvestiční dotaci předat městským částem Praha 12, Praha 16 a Praha 20 co nejdříve.
	Toto je neinvestiční dotace, kterou mimo řádné neinvestiční dotace městským částem opakujeme každý rok. Je to z toho důvodu, že jejich výše je stanovena teprve na základě celkového výsledku objemu nasbíraného odpadu v předchozím roce. Je tedy stanovována začátkem roku následujícího. Jedná se o městské části Praha 12, Praha 16 a Praha 20. Tyto sběrné dvory  jsou zařazeny do systému města, provozují je městské části. Přístup na ně mají díky dotaci hl. m. Prahy občané všech městských částí, nejen Radotína, ale i Lochkova a Slivence, nejen Horních Počernic, ale třeba čtrnáctky, Dolních Počernic atd. Udělením této neinvestiční dotace městským částem umožňujeme občanům celé Prahy využívat tyto sběrné dvory. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi k tomuto předkladu. Do diskuse se nikdo nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 574 budeme hlasovat ve znění schváleném radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu tak, jak byl předložen panem radním Štěpánkem. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Přistupujeme k bodu návrh personálních změn ve výborech ZHMP. Má někdo z předsedu nějaký návrh? Nemá.
	Můžeme přistoupit k dalšímu bodu – dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP.
(pokračuje Blažek)

	Mám před sebou seznam dotazů, připomínek a podnětů. První je pan dr. Habrnal – činnost rady hl. m. Prahy v r. 2007.

P.  H a b r n a l :
	Pane předsedající, děkuji za slovo. Má interpelace směřuje k panu primátorovi. Přiznám se, že nevím, je-li ještě členem zastupitelstva, dnes jsem ho tady viděl jen hodinu. 
	Můj dotaz směřuje k materiálu, který byl předložen na stůl – k informaci o činnosti rady hl. m. Prahy za 1. pololetí 2007. 
	Dovolím si rozšířit svou interpelaci na celý r. 2007. Interpelace směřuje k činnosti jednotlivých radních. Chci požádat pana primátora – z důvodu nepřítomnosti písemně, zda by mohl vyhodnotit činnost svých jednotlivých kolegů. Domnívám se, že činnost jednotlivých radních je nesmírně nevyrovnaná, že v této chvíli rada obsahuje členy rady, kteří jsou tažní, a pak kteří jsou chovní. Někteří z vás jsou vidět, o některých skoro ani nevíme. Nijak se neprojevují, materiálů, které předkládají, je zanedbatelné množství. Přiznám si, že si nesmírně cením činnosti pana nám. Blažka a pana radního Janečka, za kterými je vidět obrovský kus práce, ostatní pracují standardně, ale jsou mezi vámi i členové, kteří by měli enormně přidat, jejichž iniciativa je pochybná. Domnívám se, že v polovině volebního období je povinností primátora hl. m. Prahy vyhodnotit činnost svých kolegů, případně navrhnout dokonce personální změny.
	Nechci jmenovat radní, o nichž se domnívám, že zcela neplní své úkoly, protože buď na ně nemají, nebo podceňují výkon své funkce.
	Prosím pana primátora, aby reagoval na to, co tady říkám v souvislosti s materiálem, který je nazván Informace o činnosti rady hl.  m. Prahy. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Tato interpelace bude předána a panem primátorem zodpovězena písemně.
	Další na řadě je pan ing. Weinert – téma interpelace financování VOK. 

P.  W e i n e r t :
	VOK jsou velkoobjemové kontejnery. 
	Chci komentovat situaci ve sběru odpadu na území hl. m. Prahy k dnešnímu dni. 
	Od 1. 7. loňského roku platí nová vyhláška, kdy majitel domu není zodpovědný za odpad, který vzniká v okolí sběrných nádob. Vyhláška nestanoví nikoho, kdo za tuto situaci zodpovědný je, a to má za následek, že svozové firmy odpad neodvážejí, protože za to nejsou placeny, město to nechce uklízet, protože podle této vyhlášky s tím nemá nic společného a podle vyhlášky majitel také ne. Vznikají malé černé skládky. Pokud je chceme likvidovat, je  na městských částech, aby se o to postaraly jak finančně, tak věcně.
	Další černé skládky vznikají tak, že občané pohodí věci, které se nevejdou do sběrných nádob, na ulici. Tyto černé skládky jsou opět likvidovány na účet městských částí. Bohužel do toho přišla zpráva, že Magistrát na letošní rok omezuje výrazným způsobem financování přistavování velkoobjemových kontejnerů pro sběr odpadu. Pro ilustraci uvádím, že na Praze 10 bylo za loňský rok přistaveno 852 kontejnerů, v letošním roce Magistrát slíbil financovat pouze 66. Změna je razantní  a týká se všech městských částí. Obávám se, aby se z nás nestala malá Neapol, abychom se nebrodili odpadky, pokud do toho nebudeme chtít investovat mnohem větší částky. Kontejnery způsobují to, že se občané zbavují svého přebytečného odpadu a je to levnější, než kdyby to pohodili v lese, v černých zákoutích, a městská část to musela uklízet.

(pokračuje Weinert)

	Prosím pana radního Štěpánka, aby reagoval na tuto připomínku v tom smyslu, aby zdůvodnil, proč byly omezeny kontejnery pro letošní rok a analýzu důsledků tohoto omezení. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Chcete odpovědět ústně na mikrofon, nebo písemně?

P.  W e i n e r t :
	Částečně ústně, ale písemně také.

P.  Š t ě p á n e k :
	Podám krátkou informaci ústně, upřesním ji písemně.
	V rámci rozpočtu hl. města jsme schválili na odpadové hospodářství 948 mil. Kč. To jsou veškeré prostředky, které jdou do odpadového hospodářství. Pro srovnání s prostředky, o které bylo navyšováno během roku, v r. 2007 to bylo 1123 mil. Kč a 1027 mil. v r. 2006. Došlo k poklesu (?) celkové výše do odpadového hospodářství. Způsob, jakým to bylo sestavováno: dvě položky, mezi nimi velkoodpadové kontejnery, nebyly v původním rozpočtu. 
	Toto se týká sběru a svozu komunálního odpadu a jeho velkoobjemové složky. Důležité je, že jsme v tuto chvíli zajistili jednoznačně povinnost odběru na sběrných dvorech. Občan má kam  uložit velkoobjemový odpad. Pro ty, kteří si to nemohou zajistit, zajistili jsme odvozovou službu, která je placena pouze nákladově. Pokud to provozují Pražské služby, je to myslím 18 Kč za km. Účtují na nejbližší sběrný dvůr. To je první věc.
	Druhá věc je, že jsme jednorázově z rezervy, která zbyla nevyčerpaná z r. 2007, uvolnili 5 mil. Kč na pokrytí velkoobjemových kontejnerů právě z těch důvodů, které pan kolega zmínil, to znamená jako prevenci vzniku černých skládek a jiného nelegálního odkládání odpadu. 
	O trvalém řešení pro zbytek roku se budeme muset poradit v rámci rozložení celkových úspor. Konkrétně na velkoodpadové kontejnery loni padla částka 49 mil. Kč, což je částka značná na to, že dublujeme službu, která je poskytována na sběrných dvorech. Budeme muset buď navýšit rozpočet, nebo ušetřit ve vnitřních rezervách, kde dochází ke zdvojení služby.
	Starostové všech městských částí dostali dopis, kde je vysvětleno, jakým způsobem bude uvolněno 5 mil. Kč a rozděleno mezi městské části. 
	Shrnu. V tuto chvíli je jednoznačně pokryt jak sběrnými dvory, tak velkoobjemovými kontejnery sběr velkoobjemového odpadu tak, aby nedocházelo k nelegálnímu odkládání odpadu. Po 3. čtvrtletí budeme pokračovat v nové variantě, kterou včas projednáme a oznámíme. 

Nám.  B l a ž e k :
	Písemná odpověď bude v řádném termínu. Pan kol. Weinert – zveřejňování informací na webu.

P.  W e i n e r t :
	Jde o to, že jsem se dostal na web v pátek a v pondělí a zjistil jsem, že tam nejsou uvedeny materiály na toto zastupitelstvo. Mohu mluvit o materiálu 593, 540, 274. Chyběly tam návrhy usnesení, důvodové zprávy a přílohy. Myslím si, že je to špatně, odporuje to našemu jednacímu řádu.
(pokračuje Weinert)
 
	Žádám, aby se to zlepšilo, to znamená, aby všechny materiály byly v dostatečném a zákonném předstihu tam zveřejňovány a v plném rozsahu nejen pro zastupitele, ale pro veřejnost, aby se to nedalo vykládat jako omezení práva přístupu k veřejným informacím. 

Nám.  B l a ž e k :
	Další interpelace – pan dr. Witzany: nová ekonomická studie k olympijským hrám.

P.  W i t z a n y :
	Chtěl bych odpovědět na výtku pana primátora, bohužel nepřítomného, že jsem nedostatečně nastudoval novou ekonomickou studii. Nečetl jsem ji, protože jsem ji nedostal, jako ji oficiální cestou nedostala pravděpodobně většina členů zastupitelstva. Mrzelo mě, když jsem se o nové ekonomické studii dozvěděl z tisku, ze zprávy ČTK, přečetl jsem si některé komentáře, které ji charakterizovaly, ale čekal jsem, že ji dostaneme do schránek, případně v elektronické podobě, že nám bude představena na finančním výboru. Nic takového se nestalo, byť v minulosti tyto  zprávy byly přílohou tisků, které projednávalo zastupitelstvo a výbory. Pokud tato nová ekonomická studie něco významně mění, měla by být podobným způsobem projednána.
	Můj první podnět spočívá v tom, nechť je tato ekonomická studie řádně předána do schránek zastupitelů v tiskové nebo elektronické podobě tak, aby mohla být projednána minimálně na úrovni výborů. Jedná se o významné budoucí finanční závazky hl. m. Prahy.
	Druhá věc se týká toho, že jsem se pokoušel hledat ji na internetu. Otevřel jsem stránky www.praha.mesto.cz, proklikal jsem odkazy na olympiádu. Zde nová ekonomická studie není, jediná je oficiální studie Pricewaterhouse z r. 2004. Předpokládám, že je to ta hlavní. Informaci je třeba doplnit na webové stránky hl. m. Prahy. Hledal jsem také na stránkách společnosti Praha olympijská. Ani zde jsem snadno stránky nenašel. Při rozkliknutí olympiáda v Praze se objeví pouze původní studie. Až při delším pátrání pod odrážkou o. p. s. Praha olympijská, dokumenty, jsem novou studii nalezl. Je to  návod, jak se proklikat ke studii, která je na webu Praha olympijská, dokumenty, ke stažení. Není snadné ji najít. 
	Ke studii pouze poznámku na okraj. Nová studie se zabývá pouze aktualizací přímých nákladů. Podstatná změna spočívá v tom, že z původních asi 130 mld. 35 mld. je vyčleněno do kategorie ostatní investiční náklady, mimo pražský organizační výbor, které neexistují, ale jsou plánované bez ohledu na letní olympijské hry. Do toho patří sportoviště, infrastruktura, která byla vyřazena jako vyvolaná, patří do toho ale olympijské areály atd. To je ta podstatná změna.
	Nová studie se nezabývá nepřímými infrastrukturními náklady, které jsou hodnoceny původní studií Pricewaterhouse ve výši 487 mld. Jasně se zde říká, že tato část nemapuje náklady vyvolané potřebou OH, pouze shrnuje náklady na výstavbu plánované infrastruktury – to je těch téměř 500 mld. Cílem ale je ověřit reálnost výstavby v čase potřebném pro nabídku a pořádání her. Tyto náklady obsahují např. železnice v rámci Prahy 34 mld., železnice mimo Prahu 100 mld., silnice včetně pražského okruhu 223 mld., doprava v rámci Prahy 84 mld. Toto všechno je významný investiční požadavek kladený nejen na rozpočet hl. m. Prahy, ale i na státní rozpočet. Proto je důležité, aby vláda vydala garanci o tom, že do r. 2015 tento investiční rozvoj zvládne. Myslím si, že tomu tak není, aspoň jsem neslyšel, že by do železnic v Praze byly plánovány investice ve výši 34 mld. Kč, což je pouze jedna z mnoha položek. 
	Toto je návrh k diskusi, která byla uzavřena závěrečným slovem pana primátora.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega Ambrož – péče o mladší porost, 4. díl. 

P.  A m b  r o ž :
	Od konce 60. let minulého století byly na rozvojových územích města podle tehdy schváleného generálního plánu rozvoje hl. m. Prahy a v souladu s tehdy platnou legislativou založeny stovky hektarů nových parkových lesů. Zakládaly se v předstihu před výstavbou nových sídlišť a dalších veřejných objektů. Takto začala výsadba zeleného pásu kolem Prahy. Bohužel, v 90. letech se v tom již nepokračovalo. Podotýkám, že většina politických stran to má ve volebních programech – znovu zahájit výsadbu lesů kolem Prahy. 
	Další problém je, že u tohoto mladého porostu v posledních 20 letech byla zanedbávána péče – probírky a prořezávky. Teprve v minulém roce začaly v některých částech, které ovšem leží na našich pozemcích, naše pražské lesy provádět první práce. Na pozemcích, které se vrátily restituentům, nic se  nekoná. Restituenti spí vzhledem k tomu, že spí i dozor z odboru Magistrátu
	Přestože na našich pozemcích byla provedena značná práce, na lesním porostu je vidět biologické znehodnocení. Např. na Barrandově dosud ještě nejsou prosekány procházkové cesty, natož aby území bylo dovybaveno příslušným parkovým mobiliářem. Navíc jeden restituent ve své části zrušil jediné přírodní dětské hřiště. Naštěstí MČ Praha 5 na okrajích sídliště udělala několik nových dětských hřišť, ale přímo v lesních úsecích nic není. 
	Barrandovská část mladších lesních porostů vypadá dost „dobře“ proti trojmezí mezi Řepy, Prahou 6 a Prahou 5. Tam bohužel došlo k tomu, že MČ Praha 5 obnovila činnost bývalé skládky. Obnovila ji tak, že tam dochází k znehodnocování výsadby mladšího lesního porostu. Navíc např.  na severní části od skládky je ve svahu znovu nálet akátů, ačkoli v 80. letech tam byl úspěšně likvidován. Je to tím, že 20 let nikdo na to nesáhl. 
	Další problém. Vedle této skládky je bývalý ovocný sad, o který se  nikdo nestará. Někdo si nejspíše dělá zuby na to, že by tam postavil nějaké vily a domy. Sad je tak zanedbaný, že je třeba to řešit. Dal bych přednost tomu, aby les byl rozšířen o tento sad.
	Zajímalo by mě také, proč si MČ Praha 5 může dovolit otevřít starou skládku uprostřed města. Otevře ji několik metrů od největší nemocnice v hl. m. Praze, od motolské nemocnice. Všechen prach z kopce jde západním směrem do oken motolské nemocnice
	Mám návrh pro pana primátora, případně pro pana Štěpánka – jsou to sportovci, horolezci, jsem také pěší turista. Udělejme si sem výlet na tuto oázu nevkusu, jak konat životní prostředí, jak zanedbávat lesní porost, podívat se na konkrétní případ.

Nám.  B l a ž e k :
	Chcete reagovat, pane kolego?

P.  Š t ě p á n e k :
	Děkuji za podnět. Vzhledem ke komplexnosti příspěvku a k výzvě provést tam místní šetření, což vítám a nabízím, odpověděl bych o místním šetření komplexně na celou otázku.
	Na část týkající se státního dozoru odpoví pan ředitel Trnka.
	Zbylým zastupitelům bych se omluvil, protože paralelně probíhá schůze Asociace krajů, příslušné komise. Potřebuji jet na mimopražskou schůzi. Kdyby byl nějaký dotaz, budu kontaktovat příslušného zastupitele, projednám a připravím odpověď. Děkuji. 

Nám.  B l a až e k :
	Paní kolegyně Semelová – Dopravní podnik a bezdomovectví.

P.  S e m e l o v á :
	Mám dvě interpelace. K první – Dopravní podnik.
	Bylo zdraženo jízdné v MHD, došlo k nárůstu počtu černých pasažérů. S tím souvisí i to, že byla zvýšena pokuta o 200 Kč. Pokud tito lidé zaplatí okamžitě nebo do 15 dnů, platí 700 Kč. Pokud ne, přijde černá jízda takového člověka na tisíce. Vydělává na tom jedině advokátní kancelář, která pro Dopravní podnik pokuty vymáhá. Advokátní kanceláří je prestižní Advokátní kancelář Brož, Sokol.
	Pokud by došlo k soudnímu jednání, může se černá jízda vyšplhat až na 15 tis. Kč, Dopravní podnik z toho dostane pouze finance za pokutu a jízdné, to znamená necelých 1000 Kč. Přitom podle odhadu odborníků se příjem advokátní kanceláře pohybuje kolem 150 mil. Kč ročně a navíc dostává ročně od Dopravního podniku paušál 12 mil. Kč. 
	Zmíněné prestižní advokátní kanceláři již vypršela smlouva s Dopravním podnikem, ale podle informací z tisku funguje dál s tím, že výběrové řízení na nového advokátního zástupce bylo zrušeno, neboť firma Sokol-Brož podala námitku. Přitom podle médií některé kanceláře navrhovaly, že se budou s Dopravním podnikem dělit o advokátní přísudek, nebo požadovaly paušál s tím, že by desítky milionů z tohoto přísudku byly příjmem Dopravního podniku. 
	Stává se stále více samozřejmostí, že si na všechny možné činnosti najímáme jako město či organizace hl. m. Prahy různé soukromé firmy. Jak je vidět, není to vždy nejvýhodnější. Dopravnímu podniku tak každoročně unikají miliony korun, přičemž tyto finance jdou do kapes advokátních kanceláří či jiných firem – mám na mysli i za službu pro prodejce jízdních dokladů.
	Zajímalo by mě, zda existuje seriozní analýza toho, zda tento postup je pro město výhodnější. Pokud tomu tak není, doporučuji takovou analýzu zpracovat. 
	Druhá interpelace. Na území hl. m. Prahy jsou tisíce bezdomovců Mnozí z nich se do této zoufalé situace dostali ne vlastní vinou. Je hezké, že se pan radní Janeček snažil pomoci jednomu z nich nabídkou ubytování a práce, určitě to také mediálně bylo velmi zajímavé. Už méně hezká byla jeho neochota uhradit náklady v souvislosti s jeho umístěním a léčením v pražské psychiatrické léčebně Bohnice. Nemluvím o urážlivém vyjádření radního Janečka k návrhu na tuto úhradu. 
	Za vyloženě asociální považuji další z námětů pana radního Janečka, a to návrh na vytvoření represivní jednotky policistů, která z centra Prahy má bezdomovce vytlačovat. Nesouhlasím s jeho názorem, že tento krok pomůže vymýtit bezdomovectví v Praze. Přítomnost těchto lidí bez domova nejen v centru Prahy se určitě nikomu nelíbí, ale řešit je nutno příčiny tohoto jevu a ne na ně posílat speciální policejní jednotky. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní chce reagovat.

P.  J a n e č e k :
	Nejprve k panu Miroslavovi, který byl hospitalizován v bohnické léčebně. Chtěl bych podotknout, že systém, který máme nastaven, je zcela totožný se systémem, který byl uplatněn na pana Miroslava. Ne jeden bezdomovec, ale i jiní, kteří se přihlásí do našeho zařízení, mají nárok na resocializaci a vrátit se zpátky do normálního života. Je na to spousta programů, je to od rekvalifikačních kurzů, máme tréninkové bydlení, tréninkovou práci. Povede se nám zhruba 10 % lidí vrátit zpátky.
	Pokud jde o úhrady za zdravotnictví, myslel jsem to na všechny bezdomovce, nejen na pana Miroslava. Odmítám platit z peněz Pražanů poplatky u lékaře za bezdomovce, ať si na to vydělají sami. Příležitostí mají mnoho. Poslední byla velkorysá nabídka od Dopravního 

(pokračuje Janeček)

podniku hl. m. Prahy, kde formou brigády mohou čistit koleje. Dosud se přihlásilo 5 bezdomovců.
	Rok jsme velmi pečlivě připravovali sociální síť. Když tohoto bezdomovce vyhodíme z tramvaje, zároveň mu říkáme, že může jít na loď pro bezdomovce, do nízkoprahového centra, do našich azylových domů, do neziskového sektoru, který nás stojí 20 mil. Kč ročně. Nabídek je poměrně hodně.
	Pokud jde o poslední otázku, nejedná se o speciální policejní jednotku, poukazoval jsem jen na to, že městští policisté, kteří se zabývají touto problematikou, by měli být lépe zdravotně chránění a měli by daleko více obtěžovat. Problém je v tom, že bezdomovec je velmi dobře legislativně chráněn. Nicméně s touto problematikou se musí něco začít dělat, nebo nás bezdomovci zaplaví. 
	Dali jsme jim veškeré podmínky k resocializaci, mohou nastoupit jak do tréninkového bydlení, tréninkové práce – programů je hodně. Posledních 80 mil., které jsme dostali z EU, je zase na zaměstnávání bezdomovců. Ale člověk, pokud leží na ulici a je mu tam dobře, tyto služby nevyhledává. Problematika je složitá. Pošlu vám plán, který máme zpracovaný. 

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Další přihlášený je pan ing. Březina – plnění programového prohlášení rady.

P. B ř e z i n a :
	Pane náměstku, pane primátore – bohužel dnes po většinu zasedání zastupitelstva nepřítomného, byť s radostí kvituji, že alespoň jediný člen rady se na dobu interpelací omluvil. Byl to pan Štěpánek, nikdo jiný tak neučinil.
	V říjnu minulého roku jsem dostal při odpovědi na svou interpelaci od pana primátora odpověď, kterou ocituji:
	Pro vaši informaci doplňuji, že zpráva o plnění programového prohlášení rady hl. m. Prahy je nyní zpracovávána a bude předložena na příštím jednání ZHMP.
	Bohužel ani na dalším zasedání, to je říjnovém a ani na listopadové a na prosincovém a ani na lednovém žádná zpráva o plnění programového prohlášení rady předložena nebyla. Proto se musím na některé body z programového prohlášení v tuto chvíli zeptat v interpelacích.
	Táži se:
	Za prvé: Jak je to s plněním bodu: zavedeme elektronický systém kontroly vyřizování úředních agend jako nástroj pro zvýšení transparentnosti a kontroly kvality úředních výkonů.  Termín 31. 12. 2007.
	Za druhé. Jak je to s plněním následujícího bodu: zjednodušíme oběh dokladů a urychlíme zpracovávání stanovisek hl. m. Prahy a Magistrátu hl. m. Prahy včetně zlepšení přehlednosti úředních postupů při vyřazování podání. Termín 31. 12. 2007.
	Za třetí. Jak je to s plněním bodu: zavedeme systém zpětné informovanosti občanů o spokojenosti s výkonem veřejných agend a správou města. Termín 31. 12. 2007.
	Za čtvrté. Jak je to s plněním bodu: s cílem snižování hlukového zatížení v Praze zřídíme funkci krajského koordinátora protihlukových opatření. Termín 31. 12. 2007.
	Za páté. Jak je to s plněním bodu: posoudíme především s ohledem na ekonomickou efektivitu majetkovou účast města ve společnostech: KCP, a. s., Pražské služby a. s., v energetických distribučních společnostech, případně v dalších obchodních společnostech a navrhneme ZHMP další postup. Termín 31. 12. 2007.

(pokračuje Březina)

	Za šesté. Jak je to s plněním bodu: zpracujeme střednědobý plán rozvojových investic, vycházející z reálných investičních potřeb města a usměrňující vysokou míru rozestavěnosti. Termín 31. 12. 2007.
	Za sedmé. Jak je to s plněním bodu: aktualizujeme koncepci sociální politiky především s ohledem na komunitní typ plánování sociálních služeb a demografický vývoj v hl. m. Praze. Termín 31. 12. 2007.
	Za osmé. Jak je to s plněním bodu: zabezpečíme důsledný postih neoprávněných uživatelů obecních bytů a neplatičů nájemného a zajistíme zpracování studie efektivity využívání obecních bytů. Termín průběžně, u studie 31. 12. 2007.
	Nepřítomný pane primátore, děkuji vám za odpověď za celou radu.

Nám. B l a ž e k :
	Kolega Březina – druhá interpelace. Téma vystoupení – prodej objektu a pozemku v k. ú. Chodov.

P. B ř e z i n a :
	Ve své interpelaci budu stručnější. Z programu myslím posledního prosincového zasedání rady hl. m. jsem zaznamenal – je to otázka ne předkladatele materiálu pana nám. Klegu, že předložil materiál týkající se prodeje objektu čp. 1646 se zastavěným pozemkem 2800 m2 v k. ú. Chodov. Byla to žádost o prodej určitého objektu na Praze 11. V souvislosti s tím, že jsem nikde nezaznamenal, jak se s tím rada popasovala, chtěl bych se zeptat, jakým způsobem rada rozhodla. Věřím, že pan náměstek si rád poslechne mou interpelaci. Počkám, mám času dost, nějaký kolega ruší.
	V případě, že se rada dosud nerozhodla, táži se, zda tento prodej hluboko pod odhadními cenami bude projednávat a jaký navrhne případně další postup. Děkuji také za písemnou odpověď, předpokládám na obě interpelace.

Nám. B l a ž e k :
	Pan náměstek Klega chce reagovat.

Nám. K l e g a :
	Odpověď může být nejen písemná, ale jsem schopen v maximální míře odpovědět zde na mikrofon. Zástupci Prahy 11 jsou zde také přítomni.
	V obecné rovině – dispozice s majetkem městských částí, které jsou městské části buď svěřeny, nebo se jedná o historický majetek městské části, který je v katastru zapsán jako majetek svěřený, je to jediný právní stav, který katastr umí, je plně v kompetenci představitelů těchto městských částí. Pouze při určitých přesně definovaných podmínkách a okolnostech je povinna rada hl. m. Prahy zaujmout stanovisko, zda požaduje nebo nepožaduje projednání v ZHMP. Rada to bohudík ve vztahu ke kompetencím svobodně a demokraticky zvolených zastupitelů městských částí má. V tomto konkrétním případu došlo v souladu se statutem ke zpracování materiálu pro jednání rady, protože tento majetkový úkon podléhá projednání v radě. Veškeré parametry tohoto úkonu schvalovalo zastupitelstvo MČ Praha 11 a tento úkon zastupitelstvo schválilo.
	Těsně před projednáním záměru, který rada projednat musí a je to statutem definovaná povinnost, MČ Praha 11 požádala o stažení tohoto materiálu z jednání rady a neprojednání tohoto materiálu, protože zvolila jiný způsob majetkového vypořádání a jiný způsob využití tohoto majetku než městu Praha ohlásila. Tím považuji tento akt, který Praha 11 městu Praha 

(pokračuje Klega)

oznámila, za vypořádaný. Nevím, zda i po tomto mém vystoupení chcete písemnou odpověď. Děkuji, nemusím.

Nám. B l a ž e k :
	Kolega Jech – vyřizování petic občanů.

P. J e c h :
	Než se dostanu k vyřizování petic občanů, musím konstatovat několikeré porušení jednacího řádu zastupitelstva.
	Můj dotaz směřuje k panu řediteli útvaru rozvoje města Votavovi, kterého jsem interpeloval 29. 11. 2007. Podle jednacího řádu, článek 5, pan ředitel Votova je nepochybně přítomen vyřizování připomínek a dotazů občanů a členů zastupitelstva, čili odpoví na místě.
	Odpověď na interpelaci č. 11.8 z 29. 11. jsem očekával, že dostanu tak, jak stanoví jednací řád, to je do příštího jednání zastupitelstva, které bylo v prosinci. Bohužel se to nestalo. Odpověď měla přijít nejpozději do 30 dnů, což nepřišla. Dostal jsem dopis od pana ředitele, kde mi sice informace, které jsem žádal, neposílá, ale posílá mi kontakt na jeho kolegyni. Dopis byl datován 8. 1. 2008, tedy po termínu, který stanoví jednací řád zastupitelstva.
	Další porušení jednacího řádu spatřuji v tom, že odpověď měla viset tady na nástěnce, měla být zveřejněna v průběhu následujícího jednání zastupitelstva v jednacím sále, což se nestalo. Je to další porušení jednacího řádu.
	Chtěl jsem vidět studie vizualizace k olympijskému stadionu, které se plánují a o nichž pan primátor na začátku dnešního jednání říkal, že jsou každému k dispozici. 
	To bylo na úvod konstatování trojího porušení jednacího řádu zastupitelstva.
	Co se týče obsahu vyřizování interpelací, je mi líto, že tady není pan primátor. Na minulém jednání zastupitelstva se dva zastupitelé ptali na osud Gymnázia Buďánka. Každý jsme pokládali jiné otázky, já i kolega Macek jsme se ptali na něco jiného. Od pana primátora nám došla naprosto totožná odpověď. Nemyslím si, že to bylo po věcné stránce zodpovězení našich dotazů. Je to vidět tady na nástěnce, kde jsou odpovědi vyvěšeny vedle sebe. Je to stejný text včetně překlepů.
	Nyní k vyřizování petic občanů hl. města. Ptal jsem se na to už při projednávání prvního bodu dnešního jednání. Ptal jsem se konkrétně pana primátora, jaký je osud petice 344 občanů, kterou posílali 10. 9. 2007 na jeho adresu, kdy bude vyřízena, kdy bude předložena radě a zastupitelstvu. Pan primátor mi na tuto otázku neodpověděl. Doufám, že písemnou odpověď dostanu tak, jak stanoví jednací řád a že na příštím jednání zastupitelstva budeme petici projednávat. Bude to sice po stanovené lhůtě petičním zákonem, ale doufám, že k tomu dojde.
	Nyní prosím o odpověď pana ředitele Votavu.

Nám. B l a ž e k :
	Pana ředitele Votavu nevidím, pravděpodobně tady není. Prosím pana ředitele Trnku, aby sehnal pana ředitele Votavu.
	Přistoupíme k interpelaci pana kolegy Witzanyho. Požádám kolegu o strpení s tím, že musíme sehnat pana ředitele Votavu. Budu očekávat od pana ředitele Trnky vysvětlení, jak je možné, že tady není.
	Pan kolega Witzany – vypovězení smlouvy s PVK, vestecká spojka.

P. W i t z a n y :
	Na úvod poznámka. Myslím si, že průběh interpelací není příliš důstojný z hlediska obsazení zastupitelských lavic i reprezentace zástupců magistrátu. Měli bychom se znovu vrátit k původní praxi, kdy zastupitelstva byla zahajována hodinou interpelací. Toto opravdu nemá valný smysl.
	K PVK. Chci se vrátit k této problematice. Posledně jsem se tázal radního Štěpánka, jak to vypadá s dotací EU na rekonstrukci ústřední čistírny odpadních vod. Myslím si, že odpověď tehdy byla v tom stylu, že snad příští týden, za dva týdny, jednáme, snad se vše vyřeší, ale vypadá to špatně, vypadá to tak, že Praha možná přijde o nárok na dotaci ve výši 6 mld., a to z důvodu podpisu smlouvy s PVK, která byla z původní lhůty do roku 2013 prodloužena o 15 let do roku 2028. Mnozí z vás si možná pamatují, že jsem varoval velmi hlasitě před prodloužením této smlouvy, nehledě na to, že k tomu došlo bezplatně. Licenci jsme neprodali za miliardy, jak jsme mohli, ale poskytli zdarma.
	Navrhl bych krok, který by možná celou situaci vyřešil. Prosím kolegyni Reedovou, aby mě poslouchala, zda by řešením bylo smlouvu s PVK vypovědět, dodatek prodlužující období platnosti z roku 2013 do roku 2028. Vzhledem k tomu, že jsme za toto prodloužení neobdrželi žádné finanční prostředky, domnívám se, že by případné náhrady nebyly velké, možná by se pohybovaly v řádu 100 mil., ale výnosy v podobě nároku na dotaci z EU by byly v řádu miliard.
	Prosím o písemnou odpověď pana radního Štěpánka, možná náměstka Klegu, také náměstkyně Reedová může přidat nějaké informace k tomu, kde se situace nachází, kde jsme ohledně žádosti o dotaci na rekonstrukci ústřední čistírny odpadních vod a zda se mnou souhlasí či nesouhlasí ohledně možnosti právního kroku vypovězení smlouvy mezi hl. m. Prahou, PVS a PVK za účelem splnění podmínek EU. Nevím, jestli pan náměstek zareaguje.

Nám. K l e g a :
	Krátkou reakci – je to otázka na kolegu Štěpánka.

P. W i t z a n y :
	Druhá otázka je směřována předpokládám k panu radnímu Langmajerovi, případně k panu radnímu Šteinerovi a týká se vestecké spojky, dálniční spojky. Obrací se na mne řada občanů z této oblasti. Spor je známý. Přečtu shrnutí, jak to vidí protestující občané.
	Vestecká dálniční spojka, jak je patrné z jejího názvu, má zkratkou propojit několik dálnic, obchvat Prahy R1, brněnskou dálnici D5 a plánovanou budějovickou dálnici D3. Bude-li vestecká spojka vybudována, převede do naší bezprostřední blízkosti obrovský objem úplně nové tranzitní dopravy z jihu Čech a z jihu Evropy. Proto je spojka koncipována jako dvoupruhová komunikace místního významu. Protože je takto koncipována, nebude v jejích silách pojmout obrovský objem nové dopravy, který k nám z pražského okruhu zamíří. Vynutí si to její rozšíření a protažení kolem Milíčovského lesa, Křeslic a Petrovic a posléze napojení na obchvat Prahy na jejím druhém konci. Vznikne tak obávaná a před lety všemi zavržená krátká varianta pražského obchvatu tzv. JVK.
	Toto mimo jiné souvisí s otevřeným dopisem pana starosty Zápotockého z Křeslic, který si stěžuje na diskriminaci v souvislosti s jeho odporem proti vestecké spojce, zejména proti prodloužení v trase JVK.
	Chci požádat o písemnou informaci o stavu přípravy sporu vestecké spojky. Vestecká spojka je zejména ta část komunikace na jih od D1.
	Druhá otázka, která je zde zmíněna, je pokračování vestecké spojky vedle trasy JVK. Táži se, zda nadále existuje možnost vesteckou spojku prodloužit v trase JVK, nebo zda zde územní plán či další kroky toto řešení, kterého se někteří občané obávají, blokují. 

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega bude reagovat písemně.
	Paní kolegyně Drhová – podpora chráněného bydlení v roce 2008. Pravděpodobně to bude na pana kolegu Janečka.

P. D r h o v á :
	Dotaz směřuje na pana radního Janečka. Z terénu přicházejí znepokojivé informace od převážně neziskových organizací, které zajišťují sociální služby v Praze s tím, že dochází k reformě způsobu financování těchto organizací. V letošním roce dostaly významně menší podporu od ministerstva práce a sociálních věci než na jakou byly zvyklé. Jak je na to připravena Praha? Můžete jako radní zodpovědný za tuto oblast nějakým způsobem ručit, že nebude v souvislosti s tím docházet k rušení chráněného bydlení či případně dalších subjektů v Praze?

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega chce odpovědět.

P. J a n e č e k :
	Vinou je zákon 108, který platí od 1. 1. 2007. Finanční prostředky, které byly původně dávány organizacím, dávají se přímo těmto lidem. Problém je v tom, že tito lidé si za to nekupují sociální služby, ale kupují si všechno možné, jen ne tuto službu. S ministrem Nečasem jsme vypracovali novelu zákona, kdy osoba nedostane finanční prostředky do ruky, ale dostane poukázku na sociální služby. Tím si slibujeme, že se vrátí peníze do tohoto resortu.
	To, že Praha dostala o 200 mil. Kč víc(?) než ostatní kraje, víme. Včera proběhlo jednání s ministerstvem práce a sociálních věcí, byl u mne náměstek Hošek. Už jsme napsali dopis, jak je možné, že Praha dostala o 200 mil. Kč méně. Z nějakého nepochopitelného důvodu osoby, které mají nějakou psychiatrickou diagnózu, nejsou považovány za nesvéprávné, jsou podle zákona plně funkční. Znamená to, že nejsou zařazovány do vyšších příspěvků na péči. Nemá to přitom opodstatnění, protože tato osoba sice samostatně chodí, je schopna se samostatně najíst a umýt, ale potřebuje stále někoho, aby ji vodil. Když tuto osobu někde necháte, za dva dny ji najdete na stejném místě. Tady jsme trochu v rozporu s ministerstvem práce a sociálních věci, nicméně to už řešíme. Odešel na ministerstvo dopis, jak je možné, že nejsou podporována zařízení, která se starají o psychiatrické pacienty.
	Navrhl jsem radě zvednout granty. Minulý rok bylo 80 mil. Kč, letos máme  95 mil. Kč. Budeme se snažit sanovat hlavně ta zařízení, která jsou potřebná pro hl. m. Prahu. Do toho samozřejmě patří zařízení typu Bona a ty, které se starají o chráněné byty. Praha sama o sobě má chráněné bydlení. Zařadili jsme teď dalších šest bytů naší příspěvkové organizaci na Praze 1. Snažíme se touto cestou jít. Nemůžeme to ale platit my, ale ministerstvo práce a sociálních věcí a hlavně klienti, kteří dostávají příspěvek na péči.
	Písemně není třeba odpovědět.

Nám. B l a ž e k :
	Pan dr. Habrnal – správní orgán v procesu změny územního plánu. Předpokládám interpelaci na pana kolegu Langmayera. 

P. H a b r n a l :
	Pana radního Langmajera tady nevidím, ale obsah interpelace jsem mu zhruba sdělil. Předpokládal jsem, že uběhla doba 100 dnů hájení, tak se nebude schovávat, bude tady sedět a poslouchat, co se ho týká. Mrzí mě, že tady není, co chci říci, není žádná hrůza.
(pokračuje Habrnal)

	Interpelace směřuje k metodickému postupu, a to tak, aby bylo naprosto zřejmé, jaké jsou kompetence jednotlivých orgánů ve správním řízení. Před chvílí jsme schvalovali změnu územního plánu, přehazovali jsme stavby z 2 do 4, z 3 do 18 a z 18 do 322 – obrazně řečeno. Je to všechno hezké, ale v momentu, kdy provedeme změnu územního plánu např. tak, že z území vyhrazeného pro sport nebo pro zeleň uděláme obytnou, další postup už neprobíhá přes zastupitelstvo, ale probíhá řízením, které má zcela jiný charakter. Tím mám na mysli využitelnost takového území. Využitelnost je klíčová především pro okrajové části hl. m. Prahy, kde je zástavba rodinných domků, kde nejsou výškové domy a pro které v momentu, kdy je takto tajně změněna využitelnost území z kategorie např. C na D nebo na kategorii E,  má dopad na to, kolik pater tam společnost může postavit a naprosto to mění charakter daného území.
	Faktem je, že území by mělo být stabilizováno mapou 1:1000. Taková věc zatím není, věřím, že se na tom pracuje.
	Po panu radním bych chtěl, aby odbor územního plánu vypracoval metodiku, jak může dojít k této změně, kdo musí dodat jaké podklady k této změně a co se děje v případě, že stanoviska jsou rozdílná. Jednoznačně se mi jedná o to, že když zastupitelstvo této městské části má negativní stanovisko ke změně – v minulosti útvar rozvoje města, nebo kdokoli jiný měl stanovisko kladné, jakým způsobem se takový rozpor řeší. Předpokládám, že v minulosti změna probíhala přes gremiální poradu ředitelky takového útvaru, kam šla vyjádření útvaru dopravy, životního prostředí a těch, kteří k tomu mají co říci. Protože je nutno tuto kuchařku zpracovat, byl bych nesmírně rád, pane radní, aby písemně některý z vašich útvarů zpracoval formou odpovědi na mou interpelaci přesný postup, kdo a co musí učinit, aby nevznikaly pochybnosti, petiční akce a pocity obyvatel o korupčním jednání a o věcech, které je nutno potlačit, aby bylo zřejmé, proti čemu se může protestovat, když to nebude plněno.
	Nechci v této chvíli po vás, pane radní, ústní odpověď, protože problém není jednoduchý. Chci plně kompetentní odpověď a jinou, než byla na mou minulou interpelaci, kdy jsem se vás ptal na soulad stavebního povolení, kolaudačního řízení a skutečného stavu budov překladiště Metrans. Odpověděl jste mi, že vrátnice je v pořádku. Tak to není možné. Věřím, že odpověď bude kvalifikovaná. Vidím, že mě pečlivě sledujete, ve funkci jste již více než 100 dnů, což znamená, že střelba je povolena. Myslím, že střílím velice diplomaticky. Pevně věřím, že jste mi rozuměl a že odpověď bude plně kvalifikovaná. Předem vám děkuji.

Nám. B l a ž e k :
	Pane radí, chcete odpovědět, nebo dáte přednost písemné odpovědi?

P. L a n g m a j e r :
	Začnu překladištěm Metrans, které je součástí MČ Praha 15, Dolní Měcholupy. Situaci dobře znáte, myslím, že vám bylo odpovězeno kvalifikovaně i z působnosti správního obvodu Prahy 22 písemně. Byla tam popsána celá genese vývoje překladiště. Pokud vám to nestačí, je možné se obrátit s detaily na stavební úřad pro Prahu 22. 
	K tomu, o čem mluvíme dnes. Nejedná se v případě MČ Dolní Měcholupy o změnu územního plánu, jde o úpravu územního plánu, která je v kompetenci paní ředitelky Cvetorové a pana ředitele Votavy. Ač případ, o kterém mluvíte, jsem nemohl ovlivňovat, protože jsem nebyl ve funkci radního přes územní rozvoj, spadá pod supervizi radního pro územní rozvoj, což je podstatné. 
	Nemyslím si, že by bylo potřeba postup měnit, protože je téměř výlučně postupováno na základě žádosti ne investorů a ani dalších subjektů – budoucích vlastníků nebo vlastníků nynějších pozemků či nemovitostí, ale téměř výlučně na základě požadavků městských částí. Je zde starosta MČ Dolní Měcholupy, můžete se ho zeptat na to, jak v tomto případě bylo postupováno.
	Pokud rada a zastupitelstvo prostřednictvím starosty městské části požádá o úpravu územního plánu, budete se chytat za srdce a všechny další orgány, ale nicméně je to o tom, že potom útvar rozvoje města i odbor územního rozhodování a další dotčené orgány postupují v souladu se stanoviskem městské části. Pane kolego, myslím si, že to dobře víte.
	Budeme dále zatěžovat administrativní aparát tohoto města interpelací. Nic proti tomu nemám, ale je to velká škoda, protože lidé by se měli věnovat jiným činnostem než vypracováním odpovědí na interpelace, které jsou předem zodpovězeny. 
	Doporučuji adresovat interpelaci na starostku příslušné městské části – Dolních Měcholup. To je vše, co k tomu chci říci. 

Nám.  B l a ž e k :
	Technická – pan Habrnal.

P. H a b r n a l :
	Nemohu interpelovat starostku městské části, interpeluji vás, pane radní.

P.  L a n g m a j e r :
	V zastupitelstvu městské části můžete starostu interpelovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Bude odpovězeno písemně.
	Připomínám řediteli Magistrátu, že pan ředitel Votava se neobjevil v sále, pan ředitel Magistrátu na tom jistě intenzívně pracuje. Předpokládám, že do čtyř minut, než doběhnou interpelace, pan ředitel  Votava bude k dispozici. 
	Poslední interpelace – pan kolega Ambrož: sníh v Praze.

P.  A m b r o ž :
	Začnu nejprve se sněhem v Kroměříži, protože posledních 11 dní v minulém roce jsem strávil v Kroměříži. Sněžilo tam třikrát. Je pravda, že sněhu nasněžilo polovinu toho, co v lednu v Praze, ale vždycky, když jsem v 6 hodin ráno vyšel ven, vše bylo smeteno tak dokonale, že jsem mohl dojít na nádraží i v bačkorách. Když sněžilo přes den, automaticky všechny autobusové zastávky byly zabezpečeny odklidem sněhu už v průběhu sněžení, byl tam prováděn posyp. 
	Domkaři z rodinných domků po ukončení sněžení vyšli ven a uklízeli chodníky tak čistě, že by se dalo z nich jíst. Velice precizní.
	Sněžení v lednu v Praze. Bylo to stejné jako v Kroměříži, v den pracovního volna, byla to neděle ráno. V 6 hodin jsem vyšel ven na Vinohradech – ani jeden chodník uklizený. Budiž, na to jsem už zvyklý z minulých let. Nebyla ale uklizená ani jedna zastávka tramvaje – tentokrát zaspaly Dopravní podniky. Když jsem se ve 12 hodin vrátil, stanice tramvají byly uklizené v délce cca 1,5 tramvajové vozu, byl ale uklizen sníh, který napadal v noci, ale co tam napadalo dopoledne, to tam zůstalo a to se rozšlapávalo cestujícími. Ve 12 hodin jsem viděl na nám. Republiky, jak těžko pracovníci Dopravního podniku s velkými lopatami bojují se sešlapaným sněhem, který začal přimrzat k chodníku. Kdyby vyšli dřív, možná by práci měli jednodušší.
	Pokud jde o chodníky, musím konstatovat, že v Praze začíná být zvykem, že pěšáci to mají všechno udupat a bude se čekat na oteplení nebo na déšť. V lednu to dopadlo tak, že např. na křižovatce Křížová – Radlická, kudy chodí stovky pracovníků České správy sociálního zabezpečení pěšky ze svého úřadu přes lávku ke smíchovskému nádraží, vydržel 
(pokračuje Ambrož)

celý týden zledovatělý chodník. Zledovatělý chodník byl jak před soukromými domy, tak i v křižovatce, kde se o to soukromý majitel domu starat nemá. 
	Chtěl bych se zeptat příslušných radních, jak dlouho bude oprávněná písnička Jaromíra Nohavici, že v Praze je kalamita už při 4 cm sněhu u muzea. Nezajímá mě, že za chvíli nastoupí k mikrofonu pan radní přes dopravu a začne říkat, jak skvěle bylo zabezpečeno odstranění sněhu na magistrále a na dalších hlavních tazích, mne, pěšáka, zajímá, kdy nebudu stále v nebezpečí, že někde uklouznu. Já-pěšák nejsem v té plechové krabici, ve které, když jedu opatrně, maximálně pomačkám plech, ale ručičky a nožičky jsou v pořádku. Jsem pěšák a když spadnu, tak si namlátím.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Hlásí se kol. Žďárský. Reagujte na pozici kol. Ambrože jako na pěšáka, nikoli na úpravu komunikací, ale na chodníky. 

P.  Ž ď á r s k ý :
	Na pana kolegu bych jako starosta městské části reagoval. Parlament nám nadělil zajímavou věc, že se bude rušit něco, co nepokládám za křivdu, ale jako místní zvyk. Rozeslal jsem dopis lidem, aby byli tak laskaví a hlavně sami pro sebe si před domy uklidili.
	Ke kol. Ambrožovi. Myslím si, že přehlédl, že Praha má naprosto jiné klima než Kroměříž. Praha se nalézá v klimatu nejvíce zasaženém teplotní inverzí. Vyjedete na hory, kde je krásně, ale s ohledem na to, že jsme v jiném pásmu, vzniká otázka, kterou jste, kolego Ambroži, neřekl, když jste v neděli ráno jako ranní ptáče vyšel ven, zda už bylo dokončeno sněžení. To je poslední věc, která zbývá k dokončení výpočtu, který by vám pomohl. 
	Když pojedete za oceán, tak třeba v USA, které jsou znatelně zasaženy sněhovými bouřemi, nikdy se nesolí nebo nesype. Tím navazuji na to, že si natlučete. Je jednoduchá pomoc: kupte si zimní boty, kvalitní, nejlépe pro vás horské, které nekloužou. Pak si nenabijete. (Potlesk.)

Nám.  B l a ž e k :
	Odpověď bude dána písemně. Prosím o stručnou reakci pana kol. Ambrože.

P.  A m b r o ž :
	Omlouvám se, že se hlásím o slovo, ale musím na toto reagovat. Vím, že na jižní Moravě je mnohem tepleji než tady, ale tentokrát to byla výjimka. Byla tam stejná zima jako v Praze, stejná inverze jako v Praze, dokonce se na Baťově kanálu a na rybnících bruslilo. 
	Mohu vám říci, že mám na sobě boty made in USA s podrážkou, která je zimní. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Pan kol. Jech teď komunikuje s panem ředitelem Votavou. Chcete od pana ředitele odpověď na mikrofon? Chcete. Prosím pana ředitele Votavu.

P.  V o t a v a :
	Omlouvám se panu zastupiteli Jechovi, že teprve teď odpovídám na jeho interpelaci. Interpelaci jsme mu odeslal. Možná tam došlo vzhledem k Vánocům k nějaké prodlevě a nedostalo se to včas. Omlouvám se za to, je to má chyba.
	Pokud pan Jech k tomu potřebuje jakékoli doplnění, jsem mu k dispozici a všechny dostupné věci mu poskytnu.

Nám.  B l a ž e k :
	Bude odpovězeno písemně, pan Jech nás bude příště informovat, jak je s následnou písemnou odpovědí spokojen.
	Dámy a pánové, končím jednání zastupitelstva a přeji pěkný den.