P Ř E H L E D
dotazů, připomínek a podnětů členů Zastupitelstva hl.m. Prahy přednesených na 26. zasedání ZHMP
dne  31.3.2005 
(podle § 24 odst. 4 Jednacího řádu ZHMP)

(Schváleno v Radě HMP dne 5.4.2005)

                                                           Termín vyřízení: 30.4 .2005
P Í S E M N É

RNDr. Ivana  B u r s í k o v á 
k INT. - č. 26/1
k záměru na zbourání Libeňského mostu a postavení nového z důvodu jeho špatného technického stavu a  nedostatečné dopravní kapacitě.
 
                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Šteinerovi.                                                                        
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
Na interpelaci bylo odpovězeno, nebylo předáno v digitální podobě.
_______________________________________________________

k INT. - č. 26/2
ke zrušení odboru kultury MHMP, ke konkrétnímu důvodu propouštění jeho pracovníků a k poskytnutí výsledku personálního auditu KUL a OPP MHMP. 

                                                                          Předáno k vyřízení  řediteli MHMP  
                                                                          Ing.Trnkovi.                                                                       
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
Na interpelaci bylo odpovězeno, nebylo předáno v digitální podobě.
_______________________________________________________

Pavel  A m b r o ž
k INT. - č. 26/3
k žádosti o prověření užívání pozemku par.č. 1914/7 v k.ú. Hostivař asi bezúplatně bez smlouvy, (viz. diskuse k bodu Z-591) kontrolním výborem ZHMP.
 
                                                                          Předáno k vyřízení JUDr. Hoffmanovi,
                                                                          předsedovi kontrolního výboru ZHMP.                                                                  
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:

_______________________________________________________
Mgr. Karel  F i s c h e r
k INT. - č. 26/4
k čerpání státní podpory vlastníky staveb na opravy domovních olověných rozvodů a ke zřízení obecního fondu.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Bürgermeisterovi.                                                                  
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
                                                                                                          V Praze dne 27.dubna 2005 
 Se1 - 461
Vážený pane magistře,

k Vaší interpelaci ve věci státní podpory oprav domovních olověných rozvodů a zřízení obecního fondu Vám sděluji následující:
Bytový fond ve vlastnictví hl.m.Prahy, jenž je v přímé správě Magistrátu hl.m.Prahy, olověné domovní rozvody již neobsahuje. Z tohoto důvodu je tato forma podpory státu pro bytový fond hl.m.Prahy v přímé správě Magistrátu hl.m.Prahy bezpředmětná.
Tato forma podpory je určena vlastníkům trvale obydleného bytového nebo rodinného domu (dále jen „dům“) nebo vlastníkům bytů ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu  (Zákon č.72/1994 Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy k bytům a nebytovým prostorům a doplňují některé zákony ((zákon o vlastnictví bytů)), ve znění pozdějších předpisů) (dále jen „byt“), s olověnými domovními rozvody.
V hl.m.Praze to konkrétně znamená, že uvedení vlastníci mohou žádat stát zastoupený MMR ČR o poskytnutí této podpory prostřednictvím jednotlivých městských částí, na jejichž území se předmětný dům popř. byt nachází.
K jednotlivým dotazům:
1.	Jak je na MHMP personálně a organizačně zajištěn průběh realizace  této podpory?
2.	Jak se vlastníci soukromí i městské části dozví o existenci programu podpory a jak k informovanosti hl.m.Praha přispívá a jak podpory využívá?
sděluji
add 1) na MHMP je personální a organizační zajištění průběhu realizace v rámci běžné pracovní činnosti
add  2) vlastníci domů a bytů i jednotlivé městské části se mohou o existenci programu podpory dozvědět prostřednictvím webových stránek Ministerstva pro místní rozvoj ČR. Hl.m.Praha přispívá k informovanosti tím, že zodpovídá dotazy klientů formou telefonickou, prostřednictvím el. pošty popř. perorálně při os. návštěvách

S pozdravem 
                                                                       Ing. Jan  B ü r g e r m e i s t e r    v.r.
                                                                          náměstek primátora hl.m. Prahy
Vážený pan 
Mgr. Karel Fischer
Člen Zastupitelstva hl.m. Prahy
Říční 532/11
110 00  Praha 1
_______________________________________________________
k INT. - č. 26/5
k regulovanému nájemnému na území hl.m. Prahy a k postoji Svazu měst a obcí a Asociace krajů ČR k této otázce.
                                                                          Předáno k vyřízení  primátorovi hl.m. Prahy a  
                                                                          nám.Bürgermeisterovi
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 27.dubna 2005
Se1 - 462
     Vážený pane magistře,

k Vašemu dotazu a podnětu ze dne 31.března 2005, které se týkají státní regulace nájemného v bytech v souvislosti s rozsudkem Evropského soudu pro lidská práva ve věci žaloby polské majitelky bytového domu a úmyslem majitelů bytových domů v ČR podat obdobnou žalobu na stát, Vám sděluji následující odpovědi a stanovisko.
Ve většině bytů v majetku hl. m. Prahy nepřesáhlo nájemné díky státní regulaci dle dříve platných právních předpisů a následující absenci nového právního předpisu horní hranice dané zrušenými právními předpisy. Výše tohoto „zamrzlého“ nájemného nepokrývá všechny náklady na bydlení, přičemž zejména není pokryta složka nákladů na obnovu bytového fondu.  Hl. m. Praha je z  ekonomického hlediska ve srovnatelné situaci jako ostatní vlastníci bytového fondu. Případné podání žaloby na stát z tohoto hlediska by mohlo být tedy shledáno jako odůvodněné. Obec však není ve stejném postavení jako fyzická osoba z hlediska lidských práv, a proto by otázku podání takové žaloby bylo nutné podrobně právně posoudit. Současně je třeba si uvědomit, že řešení záležitosti soudním sporem mezi obcemi a státem je vzhledem k sociální citlivosti komodity bydlení a k okolnostem, k nimž mimo jiné patří i využívání státní finanční pomoci při financování nové výstavby bytů, krajním řešením. Pokud by však v dohledné době, která by neměla přesáhnout několik měsíců, nebyl přijat právní předpis upravující oblast nájemného a umožňující nápravu současného neúnosného stavu, bylo by vhodné o takovém řešení ze strany hl. m. Prahy a zřejmě i Svazu měst a obcí uvažovat. Při posuzování situace v oblasti nájemného je vedle dlouhodobě působících aspektů ekonomických třeba ještě přihlížet i k nemravnosti současného stavu, kdy výše nájemného neodpovídá mnohdy kvalitě bydlení a jsou zvýhodňováni „staronájemci“ oproti nájemcům uzavírajícím nový nájemní vztah k bytu. Na naprosto nevyhovující situaci a nešťastný vývoj v příslušné legislativní oblasti orgány hl. m. Prahy již v minulosti mnohokrát poukazovaly, a to zejména u příležitosti vyjadřování k připravovaným právním předpisům státními orgány. Kritické rozbory s naznačenými směry řešení jsou obsaženy i v koncepcích bytové politiky hl. m. Prahy z roku 1999 a 2004, schválených Zastupitelstvem hl. m. Prahy. 
Přibližně 90% bytového fondu v majetku hl, m, Prahy je svěřeno Statutem hl. m. Prahy městským částem a s cca 10% bytů disponuje prostřednictvím svých orgánů přímo hl. m. Praha. Postup při stanovení nájemného v případech uvolněných bytů není v případě městských částí úplně jednotný a vychází ze situace na spravovaném území. Městské části většinou využívají smluvní volnost v rámci sociální únosnosti ke stanovení nájemného v takové výši, aby v průměru pokrývalo náklady na bydlení. O výši nájemného v případě nových bytů rozhoduje v naprosté většině Rada hl. m. Prahy, neboť se většinou jedná o nový bytový fond nesvěřený městským částem. Vzhledem k využívání státní podpory při financování výstavby nových městských bytů je horní hranice nájemného státem regulována, a to ve výši prosté návratnosti nákladů na pořízení těchto bytů. Nájemné stanovené Radou hl. m. Prahy se této hranici v rámci sociální únosnosti přibližuje a obvykle se pohybuje v rozsahu 50 až 80 Kč za 1 m2 podlahové plochy bytu měsíčně (nejčastěji 55 Kč). 
Ke konci roku 2003 disponovaly městské části celkem s cca 89 180 byty. Z tohoto počtu bylo cca 87 000 bytů kolaudováno před rokem 1995. Nájemci v těchto bytech, jejichž nájemní vztah byl uzavřen do konce června 1995 a dosud trvá, mají zřejmě všichni nájemné nepřesahující hranici danou dříve platnými regulačními předpisy. U cca 2 180 bytů kolaudovaných od roku 1995 již mohlo být nájemné většinou volně sjednáváno nebo věcně usměrňováno. Ve stávajícím obecním bytovém fondu se v Praze průměrně uvolňuje 1,3% bytů. Po jejich uvolnění lze od poloviny roku 1995 nájemné s novým nájemcem volně sjednat. To znamená, že u cca 10 000 bytů mohlo být nájemné volně sjednáno. Odhadneme–li snížení počtu bytů v důsledku privatizace do současné doby o cca 5000 bytů, lze předpokládat, že městské části mají cca 70 000 bytů s nájemným „zakonzervovaným“ v maximální výši dosažené dle zrušených regulačních předpisů. 
U bytů nesvěřených městským částem je situace poněkud odlišná vzhledem ke značnému podílu bytů z nové výstavby kolaudovaných po roce 1995, při jejichž výstavbě bylo pro financování využito státní podpory. V současné době disponuje hl. m. Praha s cca 10460 byty nesvěřenými městským částem. V cca 7700 bytech je nájemné „zakonzervováno“ v maximální výši dosažené dle zrušených regulačních předpisů.  Vzhledem k tomu, že byty z nové výstavby jsou využívány jako bytové náhrady (například v případě povodně v roce 2002), zasahuje dřívější regulace nájemného i byty z nové výstavby kolaudované po roce 1995.
Celkem se tedy jedná o cca 77 700 bytů hl. m. Prahy, u nichž je nájemné omezeno dřívější regulací. Doufejme, že legislativní situace v oblasti nájemného se v nejbližších měsících vyřeší a Praha nebude nucena předmětnou žalobu na stát podávat. Nepochybně by, jak je z výše uvedeného zřejmé, mohlo jít při vyčíslení ztráty o nemalou finanční částku.     
Pokud jde o rozsah a využitelnost bytového fondu není současný postup města v podstatě v rozporu s Vaším názorem. Cílem probíhající a připravované privatizace a současně částečné náhrady prodaného obecního bytového fondu pořizováním nových bytů a ubytovacích kapacit je především dosažení optimálního rozsahu, skladby a disponibility obecního bytového fondu tak, aby mohlo město Praha v součinnosti s městskými částmi plně a co nejefektivnějším způsobem zabezpečovat své úkoly, povinnosti a potřeby v oblasti bydlení. Optimální rozsah a skladbu obecního bytového fondu je potřeba průběžně vyhodnocovat i s ohledem na budoucí vývoj situace v oblasti bydlení v souvislosti s ekonomickou a sociální situací.

S pozdravem
                                                                      Ing. Jan  B ü r g e r m e i s t e r    v.r.
                                                                          náměstek primátora hl.m. Prahy
Vážený pan
Mgr. Karel Fischer
člen Zastupitelstva hl. m. Prahy
Říční 532/11
110 00  Praha 1
_______________________________________________________

Mgr. Olga  S e d l á č k o v á,M.B.A.
k INT. - č. 26/6
k hodnocení kandidátů a výběrovému řízení na ředitele – ředitelku gymnázia Litoměřická 726, Praha 9-Prosek                                                                       
                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Štrofovi.                                                                 
                                                                          Bude odpovězeno písemně.

Odpověď:

V Praze dne 27. dubna 2005
								Č.j. ŠTR 58/2005		
Vážená paní magistro,

	vyhlášení konkursního řízení na místo ředitele Gymnázia, Praha 9, Litoměřická 726 bylo schváleno usnesením Rady HMP č. 0102 ze dne 27.1.2004, a to na základě oznámení bývalého ředitele PaedDr. Stanislava Rypáčka o vzdání se funkce ředitele této školy ke dni 31.7.2004. Šest členů konkursní komise bylo jmenováno usnesením Rady HMP č. 0518 ze dne 30.3.2004. Stejným usnesením bylo schváleno i znění inzerátu na vyhlášení konkursního řízení. Inzerát byl zveřejněn 15.4.2004 v denících MF Dnes a Metro, 16.4.2004 ve Večerníku Praha. Dále byl inzerát vyvěšen v Gymnáziu Litoměřická a na úřední desce odboru školství MHMP a na internetových stránkách hlavního města Prahy.
	V řádném termínu konkursní komise obdržela 11 přihlášek do konkursního řízení. Usnesení Rady HMP č. 0754 ze dne 11.5.2004 byl jeden z přihlášených uchazečů na návrh konkursní komise vyřazen z důvodu nesplnění podmínky pedagogické praxe dle vyhlášky č. 139/1997 Sb., o podmínkách odborné a pedagogické způsobilosti pedagogických pracovníků a o předpokladech kvalifikace výchovných poradců. Konkurs se konal dne 31.5.2004. Jeden uchazeč se nedostavil, konkursu se tedy zúčastnilo 9 uchazečů. 
	Konkursní komise, v návaznosti na přihlášky uchazečů, řízený rozhovor a dosavadní výsledky uchazečů zejména v jejich funkcích v resortu školství, mládeže a tělovýchovy, se hlasováním o vhodnosti uchazečů pro výkon funkce ředitele Gymnázia, Praha 9, Litoměřická 726 usnesla, že pro výkon funkce je vhodných 6 uchazečů v konečném pořadí Mgr. Marek Kaufmann, RNDr. Jana Andělová, PaedDr. Marie Kopečná, Mgr. Eva Leixnerová, Mgr. Jitka Neradová, PaedDr. Petr Skalský, CSc. Toto konečné pořadí má pro zřizovatele doporučující charakter.
Souhlas se jmenováním Mgr. Marka Kaufmanna do funkce ředitele Gymnázia, Praha 9, Litoměřická 726 byl Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy udělen dne 17.6.2004. Do funkce ředitele Gymnázia, Praha 9, Litoměřická 726 byl Mgr. Marek Kaufmann jmenován s účinností od 1.8.2004 usnesením Rady HMP č. 1157 ze dne 29.6.2004.
Konkursní řízení proběhlo v souladu s vyhláškou č. 72/2003 Sb., o sestavování konkursních komisí a pravidlech jejich činností při konkursním řízení na vybrané funkce v oblasti školství. Jmenování nového ředitele proběhlo v souladu s ustanovením § 17 odst. 3 zákona č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve školství, ve znění pozdějších předpisů.
	S pozdravem
                                                                                                           Jan  Š t r o f   v.r.
                                                                                                          Radní hl.m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Olga Sedláčková M.B.A.
K Zahrádkám 39/1022
155 00  Praha 5 – Stodůlky
_______________________________________________________

Ú S T N Í

Prof. Ing. Petr  M o o s, CSc
k INT. - č. 26/7
k incidentu na Václavském nám, k práci Městské policie Praha 1, k neprofesionálnímu zákroku během povolené demonstrace za účasti psů.

                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek.                                                                          
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Blažkovi.                                                                        
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
                                                                                                   V Praze dne 19. dubna 2005
Č.j.: MHMP 77915/2005 S2                      
Vážený pane profesore,

	dovolte mi, abych Vás v odpovědi na Vaše vystoupení k incidentu mezi strážníky Městské policie hl.m.Prahy a občany, kteří dne 30.3.2005 konali veřejné shromáždění v horní části Václavského náměstí, informoval o svém názoru na tuto záležitost a o výsledku provedeného šetření. 
	Realizace shromažďovacího práva způsobem, který je v souladu se zákonem, náleží k nejzákladnějším občanským svobodám, zaručeným naší Ústavou. Policie České republiky    a Městská policie hl.m.Prahy by v průběhu veřejných shromáždění a demonstrací měly zásadně vždy jen dohlížet na to, aby nedocházelo k projevům násilí, aby nebyl narušován veřejný pořádek a aby pod záminkou výkonu shromažďovacího práva nebyla páchána trestná činnost. V této souvislosti bych podotkl, že po desetiletích nesvobody reagují naši občané na jakékoliv zásahy policie v souvislosti s uskutečňováním shromažďovacího práva se zvýšenou citlivostí, což by se mělo odrazit i v míře odpovědnosti toho, kdo o policejním zákroku na místě rozhoduje.
	Na druhé straně je ale nutno apelovat též na svolavatele veřejných shromáždění, aby se náležitě seznámili s právními předpisy, které tuto oblast veřejného práva upravují, a zbytečně je neporušovali. V daném konkrétním případě shromáždění z 30.3.2005 v rozporu se zákonem o právu shromažďovacím nebylo v oznámení o konání shromáždění uvedeno, kdo je zmocněn jednat v zastoupení svolavatele. Ten se na shromáždění nedostavil a zdánlivě podružné porušení zákona proto v praxi velmi zkomplikovalo otázku, s kým má policie vlastně projednat otázku povolení k umístění trubkové konstrukce s reproduktorem na vrcholu. Stačil pak již jen drobný impuls v podobě neústupnosti na obou stranách a protiprávní jednání se počala řetězit až do zcela zbytečného a nepřípadného konfliktu občanů s městskou policií.
	Pro bližší vysvětlení celé záležitosti uvádím, že obvodní ředitel městské policie v Praze 1 zákrok nařídil pro nedovolený zábor veřejného prostranství konstrukcí s reproduktorem a maketou domečku po předchozím neúspěšném jednání s pořadateli, které se marně snažil přesvědčit o nelegálnosti umístění těchto zařízení na komunikaci bez povolení.
	Při užívání veřejného prostranství se jedná buď o užívání obecné, k němuž se nevyžaduje žádné povolení (§ 34 zákona č.128/2000 Sb., o obcích), nebo o užívání zvláštní.  V  §  4  zákona  č. 565/1990  Sb.,  o  místních  poplatcích,  je  uveden  výčet   zpoplatněných forem   zvláštního užívání veřejného prostranství, nejde ale ani o výčet všech forem zvláštního užívání   veřejného   prostranství,   ani   o  definici   záboru  veřejného prostranství.Další  formy  zvláštního užívání té části veřejného prostranství, která je   pozemní 

komunikací  (a sem patří i náměstí) jsou uvedeny v § 25 zákona č.13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, který zvláštní užívání komunikace umožňuje pouze na základě povolení příslušného orgánu. Vedle toho se mohou vyskytnout i takové formy užívání veřejného prostranství, které právní předpis zcela zakazuje. Za zábor veřejného prostranství v širším slova smyslu lze proto označit všechny případy zvláštního užívání veřejného prostranství, které jsou právním předpisem zakázány nebo které vyžadují povolení příslušného orgánu       a tímto orgánem nebyly povoleny. 
	Pokud tedy obvodní ředitel městské policie v Praze 1 M.Stejskal v dohodě se zástupcem úřadu městské části požadoval, aby zařízení umístěné na komunikaci bylo zlegalizováno opatřením povolení k jeho umístění nebo odstraněno, nelze bez dalšího tvrdit, že jeho požadavek byl neoprávněný, a kdyby pořadatelé byli nakloněni dohodě, kterou jim nabízel, mohla nejspíše celá záležitost skončit smírně. Jednostranné by patrně bylo i tvrzení, že násilí vyprovokovalo pouze rozhodnutí M.Stejskala o odejmutí reprodukční aparatury, neboť z šetření je zřejmé, že toto násilí podnítila i výzva jednoho z pořadatelů, aby se přítomní občané postavili strážníkům na odpor a zabránili jim aparaturu z komunikace odejmout. Označit toto odejmutí za odcizení bylo snad možné jen v okamžiku překypujících emocí na místě samém, s odstupem času ale nepochybně sám uznáte nevhodnost takového označení, jestliže šlo o výkon zákonné pravomoci strážníků.
	Až dosud jsem hovořil pouze o zákonnosti zákroku, které podle dosud provedeného šetření nelze nic vytknout. Každý policejní zákrok je ale třeba posuzovat i z hlediska jeho taktické stránky a jeho dopadu na veřejnost. Při prosazování veřejné moci vůči občanům je zejména vždy nutno zvážit poměr mezi významem zákonem chráněného zájmu, pro který je zákrok veden, a důsledky, které zákrok přináší v oblasti dotčených práv a svobod občanů. Obzvláště to pak platí v případě výkonu takových základních práv a svobod, které jsou spojeny s realizací shromažďovacího práva, kdy každý policejní zásah je občany ostře sledován a kriticky posuzován.
	Zastávám názor, že tento taktický moment obvodní ředitel městské policie M.Stejskal nezvládl. V situaci, kdy byl na jedné straně pod určitým tlakem úřadu městské části, který vyžaduje, aby jeho útvar nepovolené zábory veřejného prostranství neprodleně řešil, a na druhé straně pod tlakem shromážděných občanů, kteří takové požadavky na daném místě        a v dané chvíli emotivně vnímali jako byrokratické vměšování a omezení jejich základních práv, projevil vůči shromážděným občanům nemístnou neústupnost, ačkoliv si musel být vědom, že tím konflikt pouze vyostří. 
	Naprosto nevhodné bylo i nasazení dvou psovodů s jejich psy v okamžiku, kdy se občané postavili strážníkům na odpor. M.Stejskal jakožto vedoucí pracovník si měl před rozhodnutím o zásahu zajistit přítomnost dostatečného počtu strážníků k prosazení svého rozhodnutí bez toho, aby byly používány prostředky neadekvátní povahy. Psi jsou bezpochyby velmi účinným prostředkem proti výtržníkům, násilníkům a pachatelům kriminálních činů, nesmí se ale stát zastrašujícím nástrojem proti občanům, kteří se sešli pouze k manifestaci svých politických a občanských postojů a jednají v přesvědčení, že pouze brání své právo projevu. 
Po vyhodnocení všech aspektů předmětné události jsem proto řediteli Městské policie hl.m.Prahy uložil, aby se svým podřízeným M.Stejskalem jeho taktická pochybení projednal, upozornil ho na to, že při jejich opakování by byl nucen navrhnout mi jeho okamžité odvolání z funkce, a aby ve spolupráci s ředitelem Inspekce Městské policie hl.m.Prahy důsledněji dohlížel na všechna policejní opatření tohoto druhu v prostoru městské části Praha 1, řízená M. Stejskalem. Přihlédl jsem přitom k dosavadním pracovním výsledkům M.Stejskala ve funkci obvodního ředitele, jeho obětavosti a zápalu pro policejní práci, přístupu k plnění pracovních úkolů, ale i k jeho dosavadnímu apolitickému a nestrannému výkonu policejní práce, který vylučuje, že by taktická pochybení při předmětném zásahu byla projevem snahy omezit svobodu veřejného projevu názorů určité části občanů.
	Závěrem mi dovolte, vážený pane profesore, vyjádřit politování nad tím, že k této události, která se Vás tak osobně dotkla, vůbec došlo. Věřím, že strážníci městské policie špatný dojem, který jejich zákrok vyvolal, opět odčiní svou každodenní prací ve prospěch všech obyvatel našeho hlavního města. 

	S pozdravem  	
Mgr. Rudolf  Blažek   v.r.
náměstek primátora hl. m. Prahy

Vážený pan
prof. Ing. Petr Moos, CSc.
člen Zastupitelstva hl.m.Prahy

Mariánské nám. 2
110 01   Praha    1
_______________________________________________________

Markéta  R e e d o v á 
k INT. - č. 26/8
k deponii na Velké Ohradě v Praze 13, k okolnostem kolem vzniku tohoto havarijního stavu, k nejasnostem ze strany OMI MHMP. 
                                                                          Na její vystoupení reagoval nám. 
                                                                          Bürgermeister.                                                                           
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Bürgermeisterovi.                                                                      
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
		
            HLAVNÍ MĚSTO PRAHA

Vážená paní
Markéta Reedová
Spojařů 1252
Praha 5 – Zbraslav

MAGISTRÁT HLAVNÍHO MĚSTA PRAHY
     ODBOR MĚSTSKÉHO INVESTORA

Váš dopis zn.:			Č.j.:			Vyřizuje/linka			Datum
			   OMI/  2831 /05                     Jiří Toman/236004545	            25.4.2005

Věc:    interpelace č. 26/8 ve věci deponie Velká Ohrada 

      Vážená paní zastupitelko,

dovoluji si Vám odpovědět na  Vaší interpelaci na 26. jednání zastupitelstva HMP dne 31.3.2005.
První část Vaší interpelace se týkala korespondence odboru městského investora  se zástupci Městské části Praha 13 a údajné „změny názorů“ mojí osoby na příčiny vzniku pohybu dotčené deponie.
Jak jistě velmi dobře víte, začal jsem na odboru městského investora pracovat 17.12.2002 a takřka okamžitě po mém nástupu do funkce ředitele odboru jsem byl televizí TV Praha konfrontován dne 5.1.2003 s rozvojem poruch na deponii Velká Ohrada. Po  provedené kontrole na místě jsem na základě dostupných informací napsal starostovi městské části Praha 13 dne 8.1.2003 dopis, kde sděluji svůj názor, že poruchy deponie vznikly přitížením zeminou z výstavby sídliště Rotavská. Tento dopis byl dle mého názoru logickou snahou o co nejrychlejší nalezení viníka a zahájení prací na zmírnění následků  a zamezení další tvorby poruch. Žádná dokumentace z místního šetření se tehdy nepořizovala, neexistuje ani písemný záznam, proběhla osobní prohlídka deponie za účasti mojí osoby, pracovníků OMI MHMP a dřívějších místostarostů Ing. Dvořáka a Ing. Kopeckého. Po tomto dopisu skutečně MČ Praha 13 zadala posudek na zastavení rozvoje poruch a započala s prováděním nutných prací. Po provedení těchto zajišťovacích prací, které se bohužel ukázaly nedostatečné OMI MHMP zadal znalecký posudek, zjišťující příčiny vzniku poruch a tento posudek soudního znalce jednoznačně konstatoval, že poruchy vznikly vlivem masivního zvodnění a nikoli vlivem přitížení deponie v roce 2002. Omlouvám se Vám, že jsem nebyl po dvacetiminutové prohlídce deponie v lednu schopen přesně diagnostikovat příčiny poruch a pohybu deponie, nejsem však znalec v oboru mechanika a dynamika zemin, neměl jsem k dispozici vzorky posléze provedených vrtů ani objemovou hmotnost zeminy. Jistě uznáte, že z mé strany nemohlo dojít k změně názorů, ale pouze k jednoznačnému stanovení příčin poruchy soudním znalcem, jehož názor jsem byl nucen akceptovat.
Druhá část Vaší interpelace se týkala podání žádosti na Ministerstvo životního prostředí či Státní fond životního prostředí.
Vytýkáte mi, že jsem nepodal žádost včas. Žádost dle mého názoru byla podána v nejkratší možné lhůtě, již 24.3.2003 dopisem primátora hlavního města Prahy ministru Ambrozkovi a na základě žádosti Státního fondu životního prostředí byla doplněna  o nutné podklady jako je Prováděcí projekt nápravných opatření a Zjednodušená analýza rizik a předána úplná dne 2.9.2003. Žádost byla několikrát projednána a byla přislíbena účast na řešení odstraňování následků. Můj soukromý názor je, že vlivem medializace celé akce došlo k zamítnutí této žádosti.
Poslední část Vaší interpelace se zabývá způsobem kontroly prováděných prací na staveništi. V rámci kontroly dodavatele bylo prováděno pravidelné geodetické zaměřování deponie, byl ustanoven stálý dohled  nad vzorkováním zemin plošně po vrstvách, pravidelně odebírány vzorky zemin k analýze, řádně veden stavební deník, probíhala kontrola vážních lístků nad objemem odvezené zeminy. V žádném případě neexistovala možnost, že by dodavatel fakturoval jiné než skutečně provedené práce. Zmiňujete se o „protizákonně“ provedených pracech zhotovitele díla, já však netuším co tímto máte na mysli a tuto skutečnost dle mého názoru může konstatovat pouze příslušný soud či správní orgán. O takovém konstatování však nevím. Případné zahájení správního řízení se subdodavateli není tímto konstatováním. 
Budete-li mít pocit, že Vám mohu některé skutečnosti více objasnit jsem Vám kdykoli k dispozici.
S pozdravem 
							 Jiří Toman  v.r.
					                    ředitel OMI MHMP
_______________________________________________________

JUDr. Vítězslav  J a r o š
k INT. - č. 26/9
k úvaze jak naplnit obecní kasu.
                                                                          Vzato na vědomí.
k INT. - č. 26/10
k úklidu chodníků v zimním období, k zavedení domovníků v domech na území hl.m. Prahy.   

                                                                          Předáno k vyřízení řediteli MHMP Ing.Trnkovi.                                                                  
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:

_______________________________________________________

Ing.arch. Jan  K a s l
k INT. - č. 26/11
k úvaze města k prodeji Richterových domů a k dalším kulturním památkám. 

                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Klegovi.                                                                 
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
									V Praze dne 20.4.2005

Vážený pane architekte,

návrh na prodej Richtrova domu nelze posuzovat jednostranně pouze jako prodej památek. Hlavním měřítkem je v tomto případě, jak sám ve své interpelaci uvádíte budoucí funkční využití objektu.
	Rekonstrukce objektu ukončená v letech 1995 až 1996 byla cíleně přizpůsobena pro jediného nájemce (mimo obchodních a restauračních ploch v suterénu a části přízemí). Využití kancelářských prostor objektu majoritním nájemcem bylo z pohledu HMP bezproblémové, nevyžadovalo od vlastníka žádné výrazné investice do nemovitosti a zajišťovalo stabilní příjem z nájemného.
	Výstavba a otevření nových moderních kapacit administrativních objektů v uplynulých letech výrazně posunula nároky uživatelů k objektům splňujícím kriteria snadné dopravní dostupnosti s možností parkování a k objektům s variabilním řešením vnitřních dispozic dle nároku uživatelů. Absence těchto vlastností u Richtrova domu byla jedním z důvodů proč byl nájem administrativních prostor nájemcem k 31.12.2004 ukončen a proč byl zájem o tento způsob využití při následné akvizici prakticky nulový.
	Pro navrácení „života“ objektu Richtrova domu bude nutné změnit jeho další funkční využití a tudíž i vložit do objektu investice minimálně v řádech desítek milionů korun. Situace, kdy na jedné straně stojí vlastník objektu a na druhé nájemce, který je nositelem náplně využití objektu a současně i investorem není ani pro jednu stranu ideální. Vlastník objektu nese spolu s nájemcem riziko špatného business plánu nájemce na využití objektu včetně rizika zajištění financování vyvolané investice a rizika spojená s technickou stránkou rekonstrukce (požadavky orgánů státní správy). Nájemce je investorem do cizího majetku, financování projektu je komplikované a jeho podmínky jsou limitovány nájemní smlouvou. Tato rizika a omezení mohou projekt v jakémkoliv stadiu realizace ukončit, a to se všemi důsledky, které pro vlastníka objektu z takového ukončení nájmu vyplývají, tj. úhrada zhodnocení nemovitosti, nedokončená investice atd.
	Důsledkem krachu obchodního vztahu mezi vlastníkem objektu a jeho nájemcem a investorem může být „umrtvení“ objektu po dobu vzájemného vyrovnání zúčastněných stran, které může v případě soudního sporu trvat poměrně dlouhou dobu, tj. obdobný stav jako u zmíněného domu U Hybernů.
	Výše uvedená rizika pochopitelně platí i v případě, kdy je vlastník, investor a provozovatel objektu jedna osoba. Jejich řešení je však v tomto případě podstatně jednodušší.
	Z těchto důvodů nelze na prodej Richtrova domu pohlížet jako na prodej památky, ale jako na prodej objektu, pro který nemá jeho majitel v rámci svých aktivit vlastní využití a který je památkově chráněn.
Toto jsou v kostce hlavní důvody, po jejichž zvážení byl přijat záměr na prodej Richtrova domu s podmínkou, že prodej bude realizován pouze v případě pro město zajímavé nabídky.
	K Vámi uváděnému srovnání s jinými západoevropskými městy je třeba uvést, že seriozní odpověď by musela být podložena analýzou přesahující rámec interpelační komunikace. V každém případě platí i zde jeden fakt: v žádné evropské metropoli směrem na západ od hranic ČR nedošlo k tak výrazným majetkovým přesunům v období od konce 30.tých do 90.tých let jako v Praze.
	S pozdravem
                                                                                              Pavel  K l e g a   v.r.
                                                                                               Radní hl.m. Prahy
Vážený pan 
Ing. Arch. Jan Kasl 
Člen zastupitelstva HMP
Eliášova 48
Praha 6
16000						
_______________________________________________________

k INT. - č. 26/12
k reorganizaci Magistrátu hl.m. Prahy, k zaslání personálního auditu klubu EU.
 
                                                                          Předáno k vyřízení řediteli MHMP Ing.Trnkovi.                                                                  
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
Na interpelaci bylo odpovězeno, nebylo předáno v digitální podobě.
_______________________________________________________

k INT. - č. 26/13
k přípravě a následnému budování trasy metra D, která je paralelní s trasou C.

                                                                          Na jeho vystoupení odpověděl radní Šteiner.

MUDr. Marián  H o š e k
k INT. - č. 26/14
k poděkování bývalé ředitelce odboru kultury MHMP PhDr. Heleně Brabencové za její práci ve funkci ředitelky odboru a tajemnice výboru ZHMP.

                                                                          Vzato na vědomí.