STENOZÁPIS 
ze  3. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy ze dne 25. 1. 2007 

Prim.  B é m :
	Vážené paní zastupitelky, vážení páni zastupitelé, paní starostky, páni starostové, dámy a pánové, vážení hosté, dovoluji si zahájit 3. zasedání ZHMP. Dovolím si konstatovat, že na toto zasedání, které bylo řádně svoláno, byli pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte, abych připomenul, že i celý průběh tohoto zasedání se přenáší na internetové stránky www.praha-město.cz. 
	Podle aktuální prezence je v touto chvíli přítomno 56 členů ZHMP, tedy nadpoloviční většina, a zasedání je tudíž usnášeníschopné. 
	Omlouvali se z dnešního zasedání ZHMP zastupitelé pan Milan Richter, Pavel Žďárský, Martin Langmajer. Dostal jsem informace, že v tuto chvíli někteří zastupitelé ještě nejsou na svých místech, ale s velkou pravděpodobností dorazí po sněhové nadílce v následujících minutách.
	Dovolím si požádat o ověření zápisu z dnešního zasedání pana dr. Jiřího Witzanyho a pana Petra Zajíčka. Děkuji.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh programu dnešního jednání. Nad rámec radou schváleného programu vám byl předložen materiál tisk Z 886 – návrh změny zřizovací listiny příspěvkové organizace hl. m. Prahy Městské centrum sociálních služeb a prevence. Materiál vám byl předložen omylem, a to z tohoto důvodu: není žádných argumentů, proč by měl být materiál předložen na dnešní zasedání zastupitelstva. Dovedu si představit argumenty, že jste jej nedostali včas a neměli jste možnost to prodiskutovat ve svých klubech. Tisk bude projednán, byť jej rada schválila toto úterý, na dalším zasedání zastupitelstva.
	Dovolím si v průběhu dnešního jednání předložit tisk Z 907 k zimní údržbě komunikací. Dostal jsem řadu telefonických či SMS vzkazů od vás a od dalších zástupců politických klubů na téma, do jaké míry TSK, Pražské služby jsou schopny zvládnout nadílku sněhu tak, abychom se vyhnuli dopravní sněhové kalamitě. Tisk Z 907, který si dovolím zařadit na samotný závěr jednání, bude tisk informativní. V návrhu by byl zařazen jako pořadové číslo 17. Tisk bude rozdán během několika následujících minut.
	Dámy a pánové, dovolím si otevřít rozpravu k návrhu programu dnešního jednání. Nikdo není přihlášen do rozpravy. Dovolím  si nechat hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 907 - k zimní údržbě komunikací – jako bod 17. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Nyní můžeme přistoupit k hlasování o návrhu programu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem dnešního programu jednání? Kdo je proti? Kdo se zdržel? Pro 58, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme schválili návrh programu dnešního jednání. 
	Dovoluji si před vás předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: pan mgr. Miroslav Froněk – předseda, členové: pan ing. Pázler, paní ing. Tylová, pan zastupitel Adámek, paní mgr. Halová, paní dr. Ryšlinková – není přítomna. Omlouvám se, místo pan Miroslava Froňka jako předsedy je návrh na Tomáše Chalupu, pan ing. Froněk jako člen, a místo paní dr. Ryšlinkové pan zastupitel Homola.
	Přečtu ještě jednou návrh členů návrhového výboru. Předseda Tomáš Chalupa, členové: Miroslav Froněk, Tomáš Homola, Hana Halová, František Adámek, Eva Tylová a dr. Pázler. Tajemnicí výboru si dovolím navrhnout paní dr. Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Má někdo dotaz nebo připomínku ke složení návrhového výboru? Nemá. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 60 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, v tuto chvíli můžeme přistoupit k 1. bodu schváleného dnešního jednání zastupitelstva. Dovolím si předat řízení jednání panu nám. Blažkovi. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o předklad tisku Z 840 na stanovení paušální hodinové částky atd., jak je uvedeno v tisku.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, je to standardní tisk. V souladu s ustanovením zákona o hl. m. Praze 131/200 Sb. náleží neuvolněným členům zastupitelstva, kteří nejsou v pracovním či jiném obdobném poměru náhrada výdělku prokazatelně ušlého s výkonem jejich funkce, a to tzv. paušální částkou. V souladu s tímto ustanovením si dovoluje rada navrhnout stanovení hodinové paušální částky pro poskytování náhrady výdělku v r. 2007 ve výši 450 Kč. Připomínám, že tato navrhovaná výše hodinového paušálu je stejná jako paušál schválený pro r. 2006.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto bodu. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a : 
	Žádná připomínka.

Nám.  B l a ž e k :
	Tedy ve znění navrženém v tisku. Zahajuji hlasování k tisku 840. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55 pro, nikdo proti, 2 se zdrželi. Návrh byl přijat.
	Pane primátore, prosím o předklad dalšího bodu. 

Prim.  B é m :
	Tisk 871 je další standardní a povinný tisk. Na základě nařízení vlády číslo 614 z r. 2006, kterým se mění nařízení vlády číslo 37 z r. 2003 o odměnách za výkon funkce členů zastupitelstva, si dovolím navrhnout neuvolněným členům ZHMP měsíční odměnu, a to až do výše, kterou umožňuje příloha číslo 3 nařízení vlády. Tato měsíční odměna se skládá z pevné složky stanovené podle druhu vykonávané práce, z příplatku podle počtu obyvatel – v našem případě až do výše 1790 Kč. Rada navrhuje neuvolněným členům zastupitelstva stanovit měsíční odměnu na funkci předsedy výboru, práci ve funkci předsedy výboru nebo komise rady ve výši 5930 Kč, za členství ve výboru, v komisi rady nebo v dalším zvláštním poradním orgánu 5100 Kč a za výkon funkce člena zastupitelstva 3330 Kč.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Pan kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, pane primátore, rád bych se věnoval prostřednímu z čísel, které se týká i mne. Znamená to, že tím, že je navrhována tato částka, snižuje se ve skutečnosti proti loňskému roku odměna zastupitelům, kteří jsou daněni vyšším daňovým zatížením, to znamená 20 % nebo 32 %, o několik desetikorun, v případě 32 % o několik sto korun. Je to tím, že se překračuje daňové pásmo, které podle daňových předpisů je schváleno pouhými 15 %, a jakmile to překročí 5000 Kč, je to daněno normální částkou podle toho kterého člověka. 
	Říkám to proto, že se po tomto jednání v tisku obvykle objevují titulky – „zastupitelé si opět sami navýšili odměny“, tak v tomto případě, pokud projde tisk v této podobě, tak si zastupitelé sníží odměny ve prospěch státního rozpočtu.
	Nehodlám pro tento tisk v této podobě hlasovat a nehodlám ani navrhovat, aby částka z 5100 Kč byla snížena na 4990 Kč, pokud se k tomu nerozhodne pan předkladatel sám.
	Zajímalo by mě, proč jsme na tuto situaci nebyli v tisku upozorněni a proč z nás úředník, který dělá tento materiál, dělá blbce.

Nám.  B l a ž e k :
	Další není do diskuse přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím pana primátora.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, rozumím připomínce pana kol. Zajíčka. Na druhou stranu si nemyslím, že by ZHMP, největšího města v ČR a města, mělo stanovovat výši odměn za práci v orgánech 
(pokračuje Bém)

zastupitelstva s ohledem na daňové zatížení, na různá daňová pásma, a to s vědomí, že otázka daní je otázka politického rozhodování různých vlád. Vlády, které rozhodly o této konfiguraci, v této chvíli u výkonné moci nejsou a lze předpokládat, že ve velmi rozumné, možná i krátké době, dojde k úpravě daňového zatížení občanů, ke snížení daňové kvóty. Ačkoli  v této chvíli nevím, jak se to promítne nebo nepromítne do zdaňované navrhované částky 5100 Kč za členství ve výboru, v komisi nebo zvláštního orgánu, jsem přesvědčen, že kdybychom měli postupovat párováním potřeb a zájmů členů zastupitelstva s ohledem na výši odměny, na přizpůsobování k aktuální daňové struktuře, s velkou pravděpodobností bychom o odměnách jednali v tomto kalendářním roce ještě minimálně jednou, možná dokonce i dvakrát.
	Z tohoto důvodu, byť rozumím vašemu argumentu, nebudu navrhovat změnu navrhovaných částek. Dovolím si ještě jednou předložit materiál se třemi čísly – 5930 Kč-předseda výboru, komise rady, 5100 Kč-člen výboru, komise rady nebo zvláštního poradního orgánu, člen zastupitelstva 3330 Kč. 

Nám.  B l a ž e k :
	S technickou se hlásí kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Chtěl jsem tím upozornit na technické nedostatky celého systému odměňování zastupitelů, které není řešeno kvalitativním přístupem, ale pouze formálním zařízením vlády, které je podle mne špatné. 

Nám.  B l a ž e k :
	To je formálně technická poznámka. Dámy a pánové, zahajuji hlasování k tisku 871. Kdo je pro návrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55 pro, 1 proti, 3 se zdrželi. Návrh byl přijat. 

Prim.  B é m :
	Vyměníme si s panem náměstkem role. Pan nám. Blažek předkládá tisk 869.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, předkládám standardní návrh na volbu dalších přísedících Městského soudu v Praze, a to 9 osob: paní Zdenky Adáškové, pana ing. Radoslava Bartošíka, pana Petra Dulovce, paní Ireny Kratochvílové, paní Miroslavy Kubínové, pana Václava Kůse, paní Lucie Markové, pana ing. Jiřího Pelanta a paní Marty Šklubalové. Jejich curriculum vitae máte uvedeno v důvodové zprávě. Stejně tak je tam konstatováno v souladu s fakty, že všichni kandidáti splňují stanovené podmínky, souhlasí se svým navržením a předseda městského soudu o jejich zvolení stojí. 
	V případě, že dnes schválíme těchto 9 kandidátů, bude celkem u městského soudu po fluktuačních přesunech 175 přísedících. Je to zhruba o 25 menší počet než je optimální počet přísedících. Na dalším doplnění do tohoto potřebného počtu se v této chvíli intenzívně pracuje. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Můžeme přistoupit k hlasování. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh či návrh, který by to doplnil.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 865.

Nám.  B l a ž e k :
	Jde o návrh na výmaz podniku Sběrné suroviny Praha, státní podnik, z důvodu ukončení jeho činnosti bez likvidace ke dni 31. ledna 2007. Tento návrh předkládám proto, protože hl. m. Praha je zakladatelem tohoto zbytkového státního podniku. Tento podnik končí svou činnost bez likvidace. Jak je uvedeno v rozsáhlých přílohách a v důvodové zprávě, vše potřebné pro návrh na výmaz bylo učiněno. Jediná podmínka k ukončení podniku jako takového a k dalším následným krokům je souhlas ZHMP. Tímto vás o tento souhlas žádám.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný doplňující či protinávrh.

Prim.  B é m :
	V takovém případě můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Blažkovi.
	Žádám pana nám. Klegu, aby předložil tisky s pořadovým číslem 5 v jedné souhrnné předkládací zprávě.

Nám.  K l e g a :
	Vážené kolegyně, vážení kolegové, dámy a pánové, svůj předklad dnes zahájím dvěma návrhy na výkupy pozemků pod komunikacemi v rámci připravovaných akcí staveb technické vybavenosti. Parametry návrhu jsou zpracovány v souladu s platnými pravidly pro takové výkupy. V programu jsou tyto tisky označeny jako Z 708 a Z 607.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za předkládací zprávy k oběma tiskům. Mohu otevřít rozpravu k tisku Z 708. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme žádný návrh.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 56, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 607. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný návrh.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel Návrh byl přijat.
	Prosím předkladatele o předložení tisku Z 759.

Nám.  K l e g a :
	Tisk Z 759 je materiálem, který spadá do podobné oblasti jako materiály předchozí s tím, že se zde jedná o návrh na revokaci usnesení tohoto zastupitelstva. V průběhu projednávání majetkoprávních vztahů v rámci již realizované technické vybavenosti došlo ke změně vlastnických vztahů na straně prodávajících. To je důvod, proč je sem předkládán tento materiál s návrhem na revokaci a nové schválení výkupu pro tuto investiční akci. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s usnesením v předložené podobě? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel Návrh byl přijat.
	Pan nám. Klega předkládá tisky s poř. č. 7/1, 7/2, 7/3 v jedné předkládací zprávě. 

Nám.  K l e g a :
	Jedná se o tři materiály, které pod čísly Z 488, Z 667 a Z 634 jsou návrhy na úplatné převody částí pozemků s cílem sloučit nemovitosti v jeden funkční celek.
	V materiálu pod číslem Z 488 je navrhováno prodat část pozemků a pozemky za účelem realizace stavby bytového domu. Jde o sloučení pozemků tak, aby byla sloučena plocha zastavěná i související a došlo ke sjednocení majetkoprávních vztahů. 
	Schválením návrhu, který je obsažen v tisku Z 667, dojde k vytvoření jednoho funkčního celku s nemovitostmi, které jsou ve vlastnictví žadatele.
	Ve třetím případě v tisku Z 634 dojde k vyřešení majetkoprávních vztahů k pozemkům pod stavbami a přilehlým pozemkům, které již ve vlastnictví žadatelů jsou. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu k tisku Z 488. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh.

Prim.  B é m : 
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 667. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Stejná situace – žádný protinávrh.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se  zdržel hlasování? 57 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 634. Přihlášen je pan zastupitel Weinert. Má slovo.

P.  W e i n e r t :
	Pane předsedající, vážení zastupitelé, chci jen upozornit na to, že MČ Praha 10 vydala k tomuto problému záporné stanovisko – nesouhlasí s převodem pozemků. Důvodem je to, že tento pozemek je vedle velkého rozvojového území Bohdalec-Slatiny. Toto území není ještě stabilizované, probíhá tam urbanistická studie, která by měla stanovit nové parametry územního plánu. Tím, že se hl. město zbaví pozemků, zbaví se možnosti být přímým účastníkem řízení a eventuálních dalších. 

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Tylová mu slovo.

P.  T y l o v á :
	Připojím se ke kolegovi. Upozorňuji na dopis starosty MČ Praha 10 pana Richtera, který tlumočí nesouhlas s tímto prodejem. Konkrétně uvádí ještě to, že by tady mohla vzniknout železniční zastávka. Z tohoto důvodu nedoporučuje, aby pozemek byl prodán. Je zde sice stanovisko Správy železniční dopravní cesty, že zatím s tímto neuvažuje, ale osobně si myslím, že je to výhledově oblast, která ještě není stabilizovaná. Proto bychom se tohoto pozemku, který může sloužit jako železniční stanice, neměli zbavovat. 

Prim.  B é m :
	Další není přihlášen do rozpravy. Požádám o závěrečné slovo pana nám. Klegu.

Nám. K l e g a :
	Myslím si, že připomínka, že MČ Praha 10 nesouhlasí, byla z toho důvodu, který zde zazněl, že pozemky mohou být dotčeny záměrem na výstavbu zastávky železničního koridoru. Proto byl na Správu železniční dopravní cesty odeslán dopis se žádostí o jejich stanovisko. Obsahem jejich stanoviska je, že řešením, které je navrženo v územně technické dokumentaci, nejsou tyto pozemky dotčeny. Myslím si, že je to stanovisko správce této železniční dopravní cesty. Tím byla podle mého názoru připomínka MČ Praha 10 vypořádána. 
	V neposlední řadě je potřeba říci, že v daném areálu nemovitosti, které slouží k nerušící výrobě subjektu, který žádá o tyto pozemky, jsou ve vlastnictví tohoto subjektu. Pro scelení a správu těchto pozemků je logické, aby pozemky, které subjekt užívá pro vlastní výrobu, byly v jeho vlastnictví, když v areálu již vlastní budovy a stavby.

Prim.  B é m :
	Nevím, do jaké míry to bylo pro dotazy uspokojivé. V této chvíli si dovolím předat slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný návrh, který by byl hlasovatelným protinávrhem či doplňujícím návrhem k předloženému usnesení, jsme neobdrželi. 

Prim.  B é m :
	Každý se vyjádří podle svého. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení k předložené podobě? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 34 pro, proti 10, zdrželo se 16. Návrh nebyl přijat.
	Prosím pana nám. Klegu, aby předložil tisk Z 724.

Nám.  K l e g a :	
	Tisk Z 724 je předkládán jako návrh na bezúplatné nabytí trafostanice, která následně bude převzata do užívání správcem areálu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo návrhovému výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný uplatněný protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 864.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je také návrhem na bezúplatné nabytí hospodářského díla, resp. vodojemu, a to včetně pozemku. Tento majetek následně bude převzat do správy Pražské vodohospodářské společnosti.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo návrhovému výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný uplatněný protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Klegovi.
	Tisky Z 836 a Z 837 předkládá paní nám. Reedová. Prosím o jednu předkládací zprávu.

Nám.  R e e d o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych předložila dva tisky, a to tisk Z 836 a Z 837. Oba tisky souvisí s přípravou na čerpání finančních prostředků z evropského Fondu regionálního rozvoje v rámci Jednotného programového dokumentu pro Cíl 2.
	Jedná se o vyhlášení druhé výzvy k předkládání akcí v rámci grantového schématu pro podporu rozvoje malých a středních podniků ve strukturálně slabých a problémových oblastech hl. m. Prahy a také o 4. výzvu k předkládání akcí z tohoto grantového schématu na podporu malých a středních  podniků. Jsou to dvě fáze tohoto grantového schématu. 
	U tisku Z 836 jde o druhou výzvu. Už jsme prošli prvním kolem výzvy, kdy bylo předloženo asi 24 projektů. V tuto chvíli jsou posuzovány. Ve 2. výzvě se jedná o alokaci 43886367 Kč. V materiálu máte všechny informace o tom, jak výzva má vypadat, jaké projekty se mohou hlásit do tohoto grantového schématu, v jakých termínech a co musí splňovat. 
	4. výzva je velmi malá alokace, předpokládáme, že je to už výzva poslední. Jedná se zhruba o 6 mil. Kč. První část tohoto grantového schématu probíhala od července r. 2005 a musí být profinancována do konce r. 2007.
	Je zajímavější říci něco ke grantovému schématu samotnému, protože toto grantové schéma bylo schváleno minulým zastupitelstvem. Dotace je poměrně malá. Jedná se maximálně o 30 % způsobilých nákladů. Minimální částka dotace může být 250 tisíc, maximální 100 tisíc euro, tedy necelé 3 mil. Kč. Jako hl. m. Praha se podílíme na 30 % zhruba polovinou.
	Proč to má pro hl. město Prahu význam a proč jsme schvalovali toto grantové schéma? Praha je mezi nejvýkonnějšími regiony EU, jsme mezi první patnáctkou. Na území Prahy se generuje zhruba čtvrtina hrubého domácího produktu a také 20 % celkového objemu investic se realizuje v Praze. V r. 2005 jsme také byli ocenění 12. – 13. příčkou mezi třiceti předními evropskými metropolemi pokud jde prostředí pro podnikání a pro investice. Dnes také z informace o ratingu Prahy vidíte, že si nestojíme špatně.
	Je to obrovská výzva k tomu, abychom si tuto pozici udrželi. Proto musíme investovat do zvyšování konkurenceschopnosti, do inovačního prostředí, znalostí ekonomiky, a s tím souvisí podpora malého a středního podnikání, která je dlouhodobě nižší než je celorepublikový průměr. Znamená to, že se v Praze příliš malé a střední podnikání nepodporuje. Proto jsme přistoupili k tomuto schématu, kde chceme malé a střední podniky podpořit tehdy, kdy investují do modernizace technologií, do informační a komunikační technologie, kdy vytvářejí investiční projekty, ale i neivestiční, které dávají stabilní pracovní příležitosti. 
	Malé a střední podniky se také podílejí významně na zaměstnanosti Prahy. V podnikatelské sféře se jedná o 2/3 zaměstnanosti. 
	Myslím si, že grantové schéma je úspěšné a úspěšně se z něho čerpá. Dokladem jsou i tyto dvě výzvy i to, že první část je téměř vyčerpaná. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladatelce. Otevírám rozpravu k tisku Z 836. Přihlášen je pan kol. Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Chtěl bych se zeptat na jednu věc. Omlouvám se, je-li má neznalost dána nepochopením vnitřního fungování evropského mechanismu, které nepochybně asi mám. 
	Chtěl jsem se zeptat k bodu 5 výzvy: z čeho vychází územní vymezení, na základě logiky nebo čeho je dáno právě toto vymezení? Není mi to zcela zřejmé. 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu k tisku Z 836 mohu uzavřít. Prosím o závěrečné slovo předkladatelku.

Nám.  R e e d o v á :
	Příliš velkou logiku to nemá, ale bylo to stanovováno podle některých kritérií. Vyplývá to z toho, že Praha je velmi bohatá a tudíž máme omezené čerpání v rámci evropských fondů. Pro příští rozpočtové období to tak není, jsou zahrnuty všechny městské části. Pro JPD2 byly zahrnuty pouze ty, které byly kvalifikovány jako strukturálně slabší nebo problémové. Možná na to může odpovědět ředitelka evropských fondů, která byla při tom, když se tvořil Jednotný programový dokument pro Cíl2.

Prim.  B é m :
	Prosím o doplnění paní Patricii Ferulíkovou. Je zde přítomna?

Nám. R e e d o v á :
	Případně paní vedoucí Podubecká, která má na starosti grantové schéma.

Prim.  B é m :
	Prosím o doplnění paní Hanu Podubeckou.

P.  P o d u b e c k á :
	Dámy a pánové, k vybranému území Praha 1. Byla tam zařazena proto, že je zařazena do památkových zón a na podporu cestovního ruchu. Na Praze 1 máme projekty hlavně pokud jde o rekonstrukce a vybavení hotelů a restaurací jako podpora cestovního ruchu. Tato vybraná území jsou dána již celé programovací období 2004 – 2006. Byla vybíraná na základě vybavenosti, zabydlenosti a bohatosti. Praha 1 je tam kvůli podpoře cestovního ruchu. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56 pro, nikdo nebyl proti, nikdo se nezdržel. Předpokládám, že kdyby pan předseda návrhového výboru Chalupa obdržel nějaký pozměňující nebo doplňující návrh, už by křičel. Předseda návrhového výboru je spokojen. Konstatuji, že návrh usnesení k tisku Z 836 byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 837. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Můžeme přistoupit k hlasování. Slovo má nejprve předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme žádný návrh, který by pozměňoval ten, který je na stole.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 56 pro, nikdo nebyl proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji paní nám. Reedové.
	Mohu předat žezlo paní nám. Žižkové – tisk Z 781, Z 602 a Z 835 v jednom předkladu.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Vážený pane primátore, vážená rado, vážené členky a členové zastupitelstva, žádám vás o dodatečné stažení tisku Z 835, ke kterému bych pro vás ráda rozšířila důvodovou zprávu. Omlouvám se, že jsem se v úvodu jednání zapomněla přihlásit na stažení tohoto tisku.

Prim.  B é m :
	Je zde návrh paní místoprimátorky na stažení projednávání tisku Z 835. Vzhledem k tomu, že je součástí schváleného programu dnešního jednání, o tomto návrhu je nezbytné hlasovat. Dávám hlasovat o návrhu na stažení projednávání tisku Z 835. Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 56, proti nikdo, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Pod poř. č. 11 jsou předkládány tisky Z 781 a Z 602.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Děkuji za stažení tisku.
	V obou tiscích – jak v Z 781, tak v tisku Z 602 se jedná o návrh na změnu zřizovacích listin. V prvním tisku Z 781 se předkládaný materiál zabývá změnami zřizovacích listin u pedagogicko-psychologických poraden v Praze 3, Lucemburská 40, Praha 4, Praha 5, Praha 6, Praha 8 a Praha 10. Do zřizovacích listin příspěvkových organizací zřizovaných hl. m. Prahou je třeba promítnout změny, ke kterým došlo v důsledku nabytí účinnosti zákona 561/2004 Sb. o předškolním, základním, středním a vyšším odborném a jiném vzdělání. 
	Ve zřizovacích listinách dojde ke změnám, které máte uvedeny v důvodové zprávě. 
	Ve druhém tisku Z 602 dochází ke změně zřizovací listiny, a to doplněním u Domova mládeže a školní jídelny Praha 9, Lovosická 42 hostinské činnosti. Jedná se zde o to, že v r. 2006 nastoupil nový pan ředitel Martin Škoda, který zjistil po provedené kontrole, že tato činnost chybí ve zřizovací listině, ač zde docházelo k pronájmu služebního bytu, který se nachází v objektu.
	Další změna u tohoto tisku se týká svěření několika pozemků – viz důvodová zpráva, které vznikly geometrickým rozdělením původního pozemku parc. č. 515/40, jenž byl v minulosti svěřen příspěvkové organizaci. Jedná se hlavně o to, že některé z těchto části parcel byly vráceny v restituci.
	Čísla pozemků, parcel, jak byly vydány a jak nyní budou zapsány do zřizovací listiny, máte v důvodové zprávě.

Prim.  B é m :
	Děkuji za předkládací zprávu k těmto dvěma materiálům. Otevírám rozpravu k tisku Z 781. Přihlášena je paní zastupitelka Semelová.

P.  S e m e l o v á :
	Dámy a pánové, chtěla bych se konkrétně vyjádřit k pedagogicko-psychologické poradně na Praze 4, Vejvanovského. Vím, že ZHMP schválilo v listopadu 2005 sloučení pedagogicko-psychologických poraden Vejvanovského a Barunčina. Jedna je na Praze 11, druhá na Praze 12. V souvislosti s dnešním projednáváním bych však chtěla upozornit na důsledku tohoto sloučení a předložit některé návrhy.
	Pedagogicko-psychologická poradna Vejvanovského na Jižním Městě je pro obyvatele Prahy 12 z ruky, a to jak pro rodiče, tak pro děti i pro učitele. V důsledku snižování počtu pracovníků a krácení úvazků je navýšen počet dětí na jednoho psychologa a ti nestíhají vypracování zpráv, docházet do škol, jejich práce přechází na výchovné poradce, kteří mají omezené možnosti i pravomoci. Např. podle informací z jedné ze základních školy na Praze 12, která má deset dyslektických tříd, je situace následující: v říjnu bylo vyšetřeno pedagogicko-psychologickou poradnou 50 žáků této školy, k dnešnímu dni však škola obdržela pouze 5 zpráv z těchto vyšetření, takže nemají platné zprávy. Mezitím se totiž poradna musela zabývat asi 30 profitesty, screeningem předškoláků, který zjišťuje školní zralost, teď se zabývají odklady dětí, které mají nastoupit v září do prvních tříd, žáky, kteří odcházejí z 9. tříd, a tak bych mohla pokračovat.
	Když byly na pedagogicko-psychologické poradně na Praze 12 plné úvazky, docházela jeden den v týdnu psycholožka na školu, kde měla možnost přímo sledovat u žáků  se speciálními poruchami učení či chování a být v přímém kontaktu s vyučujícími. To teď není možné, za posledního půl roku se tam dostala pouze dvakrát. 
	Proto navrhuji, aby si zastupitelstvo připravilo revokaci usnesení o sloučení pedagogicko-psychologických poraden s tím, aby se znovu naše zastupitelstvo touto otázkou zabývalo. Pokud by tento návrh nebyl přijat, doporučuji při úpravě rozpočtu navýšit finance tak, aby pedagogicko-psychologické poradny bylo možné personálně posílit.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Nevidím nikoho dalšího přihlášeného do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Prosím o reakci paní náměstkyni.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Děkuji paní magistře za informace, které nám poskytla. Tento tisk nemá s touto informací a podnětem nic do činění. Myslím si, že váš názor můžeme projednat na některém z výborů výchovy a vzdělávání a potom můžeme zpět v radě a v zastupitelstvu vyřešit to, co navrhujete. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Paní mgr. Semelová ve svém vystoupení několikrát vyslovila slovo navrhuji, ale písemný návrh jsme neobdrželi. V tuto chvíli si nedovedu představit, o čem jiném bychom hlasovali než je předložený návrh usnesení.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o předloženém návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro 44, proti 1, zdrželo se 7. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 602. Nikdo není přihlášen, uzavírám rozpravu k tomuto tisku a můžeme přistoupit k hlasování. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný návrh nebyl uplatněn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji paní nám. Žižkové.
	Slovo dostane pan radní Janeček, tisk Z 828.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych vám přednesl tisk Z 828 k úplatnému převodu pozemků z majetku hl. m. Prahy do vlastnictví vlastníků staveb postavených v rámci legislativy družstevní bytové výstavby platné do r. 1991.
	Chtěl jsem upozornit, že předkládaný tisk řeší nejen pozemek pod bytovými družstvy, ale i konfliktní předzahrádky. Bytová družstva pořizují pozemky jak pod bytovými domy, tak i předzahrádky. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh či pozměňovací návrh nebyl uplatněn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 48, proti nikdo, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 13 v jedné předkládací zprávě – pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Předkládám vám tisk Z 49(?-zřejmě má být 459) a Z 860. Jsou to návrhy na úplatné nabytí pozemků. Především kanalizační sběrač G v souvislosti s již realizovanou stavbou kanalizačního 
(pokračuje Janeček)

sběrače G, a druhý tisk se týká výkupu pozemků pod komunikací 3. třídy. Všechny výkupy jsou realizovány v souladu s pravidly.
	Materiál 13/3 – k úplatnému nabytí vlastnictví pozemků v k. ú. Břevnov. Opět se jedná o výkup pozemků pod komunikací 3. třídy.
	Z 859 – opět k uplatnění návrhu nabytí pozemku. Tentokrát se jedná o výkup pozemků severně od říčky Rokytky. V lokalitě uvažovala městská část o zřízení cyklistické stezky. Je zde umístěno vedeno vodovodních a kanalizačních řadů včetně zbudované panelové cesty. 
	Všechny pozemky se vykupují v souladu s pravidly. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 459. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh či pozměňovací návrh nebyl uplatněn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 50, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 860. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě nebyl uplatněn žádný protinávrh, ani doplňující návrh. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 861. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě nebyl uplatněn žádný pozměňovací či doplňující návrh. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 56, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 859. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě není uplatněn žádný protinávrh či doplňující návrh.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Janečkovi. 
	Požádám o slovo pana radního Pešáka, tisk Z 870.

P.  P e š á k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, v rámci tisku 870 si dovoluji předložit návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění vyhláška 55 z r. 2000, kterou se vydává Statut hl. m. Prahy, a to v části svěření majetku hl. města městským částem, a to MČ Praha 13.

(pokračuje Pešák)

	V rámci tohoto tisku bychom svěřovali dvě zdravotnická zařízení, a to polikliniku Stodůlky v Hostinského ulici a zdravotnické středisko Velká Ohrada v Jánského ulici. Cílem tohoto návrhu je sjednotit majetkoprávní stav s provozováním a správou těchto zařízení. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Žádný protinávrh nebyl uplatněn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Pešákovi.
	Slovo má pan radní Šteiner – tisk Z 866.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 866 k návrhu na úplatné nabytí vlastnictví pozemku parc. č. 349 v k. ú. Hradčany z vlastnictví Bytového podniku, Praha 1, s. p. v likvidaci, pro účely stavby městského okruhu Myslbekova – Prašný most.
	Tento pozemek je potřebný k výstavbě jižní tunelové trouby městského okruhu, je prvotně určen pro dlouhodobý dočasný zábor, ale vlastník – Bytový podnik v likvidaci – trvá na úplatném převodu, nikoli na pronájmu. Za situace, kdy ocenění věcného břemene by nepochybně vyústilo v cenu obdobnou nebo velmi podobnou ceně výkupu, domníváme se, že je na místě uskutečnit výkup. Byl zpracován znalecký posudek, který dospěl k ceně pozemků včetně úprav a trvalých porostů 1451360 Kč. 
	Rada hl. m. Prahy svým usnesením z 15. ledna t. r. s výkupem souhlasila. Tímto si vás dovoluji požádat o podporu tohoto návrhu. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji za předkládací zprávu. Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Mám připomínku ne k meritu návrhu, ale jak dlouho bude ještě trvat likvidace těchto bytových podniků a státních statků, abychom se s nimi handrkovali o zbytkové pozemky? Nešlo by zaintervenovat na vládu, na Parlament, na Senát a možná na Evropskou unii, aby to už konečně skončilo?

Prim.  B é m :
	Děkuji za tuto případnou připomínku. Další přihlášení do rozpravy nejsou, rozpravu uzavírám. Závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t e i n e r :
	Jen stručná reakce na kol. Zajíčka. Jsem stejného názoru, v tomto případě bychom dokonce mohli apelovat i na MČ Praha 1, protože se jedná o majetek, kde má zájem jej městská část převzít. Máte pravdu v tom, že jádro pudla je nepochybně na státu, v tomto případě zejména na ministerstvu financí. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Pokud je tu něco slyšet, tak my jsme žádný protinávrh neslyšeli.

Prim.  B é m :
	Návrhovému nebyl doručen žádný pozměňovací návrh ani protinávrh. Můžeme tedy přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? Pro 51, proti 1, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu kol. Šteinerovi. Prosím pana radního Štěpánka o předkládací zprávu k tisku Z 843

P.  Š t ě p á n e k :
	Tisk Z 843 se týká poskytnutí účelové neinvestiční dotace pro MČ Praha 12, 16 a 20 na provozování sběrného dvora. Proč účelová provozní dotace? 
	Hl. m. Praha provozuje 8 sběrných dvorů ve své režii.

Prim.  B é m :
	Pane radní, požádám vás o vteřinku strpení. Mohu poprosit všechny diskutující kroužky v kuloárech či přímo v jednacím sále, aby nediskutovaly a případně šly do jiných skrytých prostor Magistrátu, protože ruší? Omlouvám se, pane radní.

P.  Š t ě p á n e k :
	Děkuji za klid v sále.
	Hl. m. Praha provozuje 8 sběrných dvorů převážně přes Pražské služby, kam mohou odkládat odpad všichni občané nebo osoby s trvalým pobytem na území hl. m. Prahy. Jsou ale území, která nejsou dobře obsloužena, např. se to týká Prahy 11, 12, Radotína a okolních městských částí, Horních Počernic a okolí, a tam město přispívá těmto městským částem na provoz sběrného dvora, které samy tyto městské části provozují a zřizují. Vždycky na konci roku se vyhodnocuje objem odpadu a na další rok se dává dotace odpovídající odhadu využití na další rok.
	S těmito sběrnými dvory v těchto třech částech jich město provozuje celkem 11 a rovnoměrně to pokrývá území hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Mohu předat slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel žádný pozměňovací ani doplňující návrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? Pro 53, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Štěpánovi.
	Dámy a pánové, dostali jsme se téměř na závěr dnešního jednání. Pořadové číslo 17 dostal tisk Z 907, který byl dodatečně zařazen na pořad dnešního jednání k zimní údržbě komunikací na území hl. m. Prahy. Předkládá rada, ale v zastoupení rady prosím o stručnou informaci od pana radního Šteinera za řízení krizového štábu, resp. s ohledem na mimořádnou nadílku sněhu, která si žádá výraznou koordinaci při odklízení této malé, ale přesto v náznacích přírodní kalamity.
	Prosím pana nám. Blažka o informace o tom, jak organizačně je zabezpečena koordinace, jak pracuje bezpečnostní rada nebo krizový štáb hl. m. Prahy, resp. jeho dopravní sekce.
	Prosím také, aby přišli zástupci TSK a Pražských služeb, protože i od nich budeme chtít slyšet podrobnou informaci o tom, jak Praha zvládá nebo nezvládá sněhovou nadílku. První kol. Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně kolegové, několik vět k informativnímu tisku Z 907. Nechci číst informace, kterou jsou tam obsaženy, protože spoléhám na váš zájem o tuto aktuální záležitost. Tento tisk, který byl rozdán zhruba před ¾ hodinou byste měli mít všichni na svých stolcích.  
	Důvod k předkladu tohoto tisku je nasnadě. Po 2,5 měsících překvapivého klimatického klidu či zdržení se zimy vstoupila zima tento týden velmi intenzívně na území nejen Prahy, ale celé České republiky a západní i střední Evropy. Tato přírodní kalamita – v pražských podmínkách spad zhruba 

(pokračuje Šteiner)

25 cm sněhu lze označit za přírodní kalamitu – vyvolala komplikace v řadě oblastí života milionového organismu. Velmi výrazně viditelné byl vliv kalamity v dopravě.
	Pro vaši informaci. V uplynulých 24 hodinách zasedal třikrát krizový štáb, tedy odborná skupiny dopravy krizového štábu hl. m. Prahy. Tuto problematiku bych si dovolil ponechat pro informaci kol. Blažkovi, který všechna tři zasedání řídil.
	K činnosti jednotlivých organizací v gesci resortu dopravy stručný komentář nad rámec materiálu, který máte k dispozici. Již od 15.10 hod. předvčerejšího dne, čili 23. 1., kdy ještě sněhový spad nenastal, ale informace, které jsme měli k dispozici včetně předpovědi počasí nás vedly k výraznému přesvědčení, že se v nejbližších hodinách Praha poprvé v tuto zimu se sněhem setká, bylo nasazeno všech 134 mechanismů, které v tuto chvíli měla TSK včetně svých dodavatelů k dispozici, do preventivního a následně likvidačního posypu. Pro vaši informaci: ještě v dopoledních hodinách 23. ledna došlo k jakémusi zkušebnímu kolečku – omlouvám se za použití této terminologie, ale lepší asi nenajdu, kdy právě v souladu s předpovědí byli vysláni všichni řidiči, všechny mechanismy a všichni dodavatelé na zkušební jízdy po Praze, které jsou nadefinovány plánem údržby zimních komunikací, který rada schválila již v listopadu loňského roku.
	Do této chvíle všechny mechanismy, které Praha k dispozici má, jsou nepřetržitě 24 hodin denně v činnost. Náklady uplynulých 36 hodin představují zhruba 30 mil. Kč, čili téměř 10 % našeho ročního rozpočtu na zimní údržbu komunikací. Tím chci dokumentovat, že se jedná o maximální nasazení, které – pokud by mělo trvat týdny – by vedlo k výraznému přečerpání rozpočtu a museli bychom se zamyslet nad tím, zda posílit rozpočet zimní údržby komunikací nebo přijmout jiná opatření. 
	Plán zimní údržby ve stručnosti máte v tisku Z 907. K dispozici máme i v souladu s diskusí včerejšího politického grémia seznam jednotlivých komunikací prvního, druhého a třetího pořadí a neudržovaných komunikací. Po poradě s kol. Blažkou a po konstatování, že materiál má zhruba 16 stran, bylo by zbytečné a nehospodárné jej množit každému zastupiteli. Kdo má zájem a není ochoten si vyhledat tuto informaci na internetu, kde je také l dispozici, u pana ředitele Dostála nebo pana ředitele Hroudka je k dispozici seznam jednotlivých komunikací včetně dob od výjezdu až po ukončení spadu sněhu, do kdy musí být komunikace uvedena do sjízdného stavu. 
	Pan kol. Blažek přichází s návrhem, který považuji za rozumný, že tento seznam můžeme během zítřka nebo příštího týdne rozdistribuovat na CD. Nabízím možnost – buď zde prezenčně, nebo na internetu tyto informace k dispozici jsou.
	Pokud bych měl shrnout uplynulých téměř 48 hodin, základní konstatování by mělo znít tak, že všechny síly, a to jak materiální či strojové a lidské, byly nasazeny. Jedná se téměř o tisíc lidí, z nichž 400 se zabývá ručním úklidem chodníků. Hovořím o údržbě komunikací, které jsou ve vlastnictví hl. m. Prahy a ve správě TSK. K tomu se přidávají jednotliví dodavatelé, zaměstnanci a pracovníci jednotlivých městských částí a soukromých vlastníků u komunikací či jednotlivých chodníků. 
	Zákonné limity dodržovány jsou, byť za cenu poměrně výrazného čerpání rozpočtu, který zatím se dařilo díky výjimečné vhodné klimatické situaci držet na téměř nulovém čerpání. Samozřejmě, že pohotovosti jednotlivých posádek a dodavatelé v čele s Pražskými službami musí být hrazeny v rámci našeho rozpočtu. Nejedná se o nulové čerpání, ale z hlediska posypového materiálu do úterý bylo zanedbatelné. 
	Na závěr tohoto bodu se zastavím u situace v MHD. Tou se samozřejmě odborná skupina dopravy krizového štábu zabývala velmi intenzívně. Jednání se vždy zúčastnili zástupci Dopravního podniku hl. m. Prahy. Byly podávány zhruba v dvouhodinových intervalech písemné zprávy o stavu MHD. Metro bez problémů, tramvajová doprava se potýkala s určitými zpožděními, ale všechny spoje v provozu byly. Zpoždění bylo dáno několika fakty. Jedním z nich byla nekázeň řidičů automobilů, kteří nedodržovali vyhrazené tramvajové pásy, objížděli stojící vozidla přes tramvajový pás a tím tramvaje zdržovali. Následně docházelo i k nehodám jiných vozidel na tramvajových pásech. Nehoda za účasti tramvaje byla zaznamenána jediná a byla malého rozsahu. V tomto problém nebyl.
	Druhým problémem, s kterým se v případě takového spadu potýkáme vždy a nemá řešení ani v Praze a ani v jiném městě s obdobnou tramvajovou sítí, je zanesení tramvajových výhybek sněhem a směsí soli a sněhu. Dopravní podnik nasazuje všechny své síly a dnes i za součinnosti TSK na čištění 
(pokračuje Šteiner)

těchto výhybek. Většina z nich je elektricky vyhřívaná, ale při množství sněhu, které na komunikaci spadlo, vytápění výhybek technologicky nestačí. I tam vznikaly určité problémy, ale pouze ve smyslu zpoždění, nikoli ve smyslu zablokování jednotlivých linek pro tramvajovou dopravu.
	U autobusové dopravy situace v celopražském ohledu byla lepší, nicméně docházelo v notoricky známých lokalitách k určitým problémům, ke zdržením, ve dvou případech dokonce i k zastavení linky, ale v řádu několika málo hodin nebo desítek minut, nikoli v celodenním vyjádření.
	Notoricky známé lokality jsou takové, kde autobusy musí překonávat strmé svahy. Jde např. o některé linky v oblasti Radotína, Žvahova a několika dalších lokalitách i za hranicemi hl. m. Prahy. 
	V tuto chvíli mohu říci, že MHD už od dnešní ranní špičky by měla s výjimkou drobných odchylek proti jízdním řádům fungovat bez zásadnějších problémů.
	Ruzyňské letiště ještě v 9 hodin ráno bylo zavřeno, tedy více než 24 bylo pro přílety a odlety letadel zavřeno. V 9 hodin měl zasedat krizový štáb Letiště Praha a rozhodnout o dalším postupu. Vzhledem k účasti zde na zastupitelstvu nemám nejaktuálnější informaci. Stav byl takový, že od 3.35 hod. úterní noci do minimálně 9 hodin dnešního dne bylo pražské letiště mimo provoz.
	Poslední věta se týká problematiky kamionové dopravy. Včera krizový štáb za účasti zástupců Policie ČR a Městské policie velmi vážně posuzoval možnost zastavení kamionové dopravy za hranicemi hl. m. Prahy v případě, že by kamiony zásadním způsobem blokovaly dopravu na hlavních tazích území hl. m. Prahy. Krizový štáb, skupina dopravy, se této problematice věnoval dvakrát velmi pečlivě včetně on line monitoringu jednotlivých kamer, které má k dispozici jak hl. m. Praha, tak TSK. Závěr, který jsme včera v odpoledních hodinách učinili, byl takový, že nedochází k tak zásadním komplikacím v dopravě z titulu provozování kamionové či těžké nákladní dopravy, že nebylo nutné k tomuto kroku přistoupit, i s ohledem na to, že by tento krok vyvolal výrazné problémy v plynulosti dopravy na území Středočeského kraje. Nicméně i nyní jsme připraveni pro případ jakéhokoli zhoršení klimatické situace a opakování kalamitních podmínek kamionovou dopravu zastavovat. Jsme si vědomi toho, že neexistují ani na území hl. m. Prahy, natož za hranicemi hl. m. Prahy, příslušné odstavné plochy na komunikacích, kde by bylo možné bezpečně kamiony odstavovat. Efekt, zejména na komunikace ve Středočeském kraji, by byl velmi negativní. To je nutno vždy brát v úvahu při posuzování takto radikálního kroku.
	Prosím o doplnění kolegy včetně pana ředitele TSK, pana ředitele Pražských služeb, a jsme připraveni reagovat na vaše dotazy, případně připomínky k informativnímu tisku Z 907. 

Prim.  B é m :
	Děkuji panu radnímu. Prosím o doplnění pana nám. Blažka.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, faktem je, že rozmary počasí v této zimě jsou nevídané, během týdne vysoké teploty, teplotní rekordy, větrná smršť a husté sněžení. Přestože jsou nastaveny standardní mechanismy, o kterých hovořil kol. Šteiner, přestože zákonem stanovené časy na zmirňování následků spadu sněhu a odstraňování následně do 48 hodin naplněny byly, sešla se pod mým řízením pracovní skupina v oblasti dopravy, která je jedna z nejdůležitějších skupin krizového štábu. Sešla se za posledních 24 hodin třikrát. Včera dvakrát a dnes ráno v 8.30 h.
	Kromě dopravní problematiky, o které hovořil pan radní Šteiner, je důležité, že všechny složky integrovaného záchranného systému působily bez závažnějších problémů. Je pravda, že se stalo na území hl. m. Prahy 240 dopravních nehod, naštěstí s lehkým zraněním. Stejně tak je pravda, že Zdravotnická záchranná služba měla problémy spočívající s dojezdovými časy. Prodloužily se dojezdové doby o 2 – 3 minuty, pouze v jednom případě byl překročen vyhláškou stanovený limit 15 minut povinného dojezdu k mimořádnému případu. 
	Městská policie přestala řešit cokoli jiného, řešila preferenci MHD, bezpečnost chodců na přechodech a v odpoledních a večerních hodinách, kdy přestalo sněžit, začala upozorňovat fyzické a právnické osoby na to, že není uklizen chodník před jejich nemovitostmi, i když víme, že je to složitá záležitost, která je v tuto chvíli podle stávajících právních předpisů nevymahatelná, pouze je tady stanovena jednoznačná povinnost vlastníka komunikace uklízet přilehlé chodníky, ovšem bez sankce jako takové.
(nám. Blažek)

	Co se týká aktuálních informací, domnívám se, že Praha je v této chvíli zprůjezdněna na komunikacích 1. třídy kvalitně. Celou noc pod osobním dohledem ředitele TSK z pokynu primátora bylo na to reagováno veškerou technikou, kterou má TSK k dispozici. Mohu konstatovat, že se to k dnešnímu dopoledni skutečně povedlo. 
	Zajímá mě další výstup. Jedna věc jsou povinnosti města a orgánů veřejné správy jako takové, druhá věc je, že spousta kalamitních situací byla způsobena také tím, že automobilisté nepoužívají zimní obutí a i individuální nedostatky v řízení vozidel leckdy způsobí zbytečnou kalamitu tak, že vozidlo zablokuje celý dopravní proud, a pak už se nerozjede, díky např. nedostatku v zimním obutí. V této souvislosti mi připadá velmi zajímavý návrh ministra dopravy v případě zhoršení klimatické situace na povinnost pro motoristy, kteří vyjedou na silnici, mít zimní obutí a nedodržení sankcionovat Policií ČR či Městskou policii. V tomto případě se nejedná o jejich automobilový problém, ale je to problém, který způsobují celému širšímu okolí. 

Prim.  B é m :
	Pane náměstku, děkuji. Požádal bych o shrnutí základních faktů a čísel. Už tady zaznělo, kolik posypových a pluhovacích vozů má hl. m. Praha k dispozici. Chceme slyšet, pane řediteli, ještě jednou číslo. Můžete říci, pane řediteli, kolik km2 komunikací 1. a 2. třídy za posledních 36 hodin bylo ošetřeno a v kolikasměnném provozu TSK či Pražské služby zajišťují úklid na pražských komunikacích – odstraňování sněhové nadílky?
	Pan ředitel Dostál, TSK.

P.  D o s t á l :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, TSK již od 15 hodin 23. ledna je v provozu a zmírňuje následky spadu sněhu. Všech 26 vozů se sypačovými nástavbami a pluhy je v třísměnném provozu, to znamená 24 hodin denně. 
	Do 9 hodin dnešního dne bylo provedeno zhruba 14 průjezdů na všech komunikacích prvního pořadí a 6 – 7 průjezdů na komunikacích druhého a třetího pořadí. 
	Po včerejším průběhu spadu sněhu a zmirňování přijala skupina v 18 hodin závěr, že se budou preferovat silnice 1. pořadí, a to příjezdové komunikace do Prahy. Proto jsme operativně doplnili a změnili plány tak, aby tyto komunikace byly stoprocentně bezpečné a průjezdné. Ve 4 hodiny ráno skončil spad sněhu. Okamžitě jsme nasadili sdružené pluhování. Veškeré komunikace 1. pořadí byly upravovány v plné šíři tak, aby nezůstával sníh mezi obrubami.
	V současné době dochází k odstraňování závad na komunikacích – sníh je odstraňován ze všech ostatních komunikací, z chodníků a je zabezpečována sjízdnost v křižovatkách a na přechodech v celém rozsahu tak, jak je určeno v předpisu. 

Prim.  B é m :
	Zástupce Pražských služeb pan ředitel Roman.

P.  R o m a n :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, chtěl bych se vyjádřit za lidí z praxe, kteří se pohybují v ulicích hl. m. Prahy v dnešních dnech při odstraňování sněhové nadílky. 
	První pořadí – 700 km komunikací, 2. a 3. pořadí – přes 500 km komunikací. Jeden z předřečníků zmínil, že systém je nastaven na slovo standardní. To, co se odehrálo v průběhu 48 hodin, nelze s ohledem na výši sněhové nadílky označit jako standardní situaci, neboť tolik sněhu za jeden den napadne v Praze jen málokdy. 
	Za nás jako zhotovitele pro TSK, kteří obsluhujeme Prahu 1, Prahu 3, Prahu 4 a Prahu 6 mohu říci, že jsme nasadili všechno, co jsme měli k dispozici a snažili jsme se následky maximálně zmírnit. V současné době je situace uspokojivá a budeme se snažit spolu s ostatními zhotoviteli situaci udržet. 
	Samozřejmě si mnozí z vás kladete otázku, jak je možné, že v zahraniční odstraňování následků jde rychleji. Vracel jsem se při této příležitosti a projížděl jsem přes celé Německo. Tam je tomu tak, že po dálnici projíždí tři sypače vedle sebe po třicetiminutových intervalech. To bychom rozpočet, který je určen na zimní službu, museli zmnohonásobit. Myslím si, že pokud tato mimořádná 
(pokračuje Roman)

situace nastává jednou za čas, není to nezbytné a že přijetím mimořádných opatření, která přijímá krizový štáb, je možné tuto situaci zvládnout i bez drastického navyšování finančních prostředků na tuto záležitost.
	V případě jakýchkoli vašich podnětů jsem vám k dispozici odpovídat na jednotlivé otázky. Dali jsme TSK i Magistrátu hl. m. k dispozici jmenné seznamy našich řidičů i s konkrétními SPZ. Kdyby se kdokoli z vás setkal s tím, že průběh, který realizujeme, není podle vašich představ, je to možné reklamovat podle konkrétní SPZ, a my dohledáme pomocí našich sledovacích zařízení, zda tam auto skutečně projíždělo, zda sypalo či ne, což nám umožňuje celkový sledovací systém, který je v automobilech nainstalovaný.
	Dámy a pánové, děkuji vám za pozornost a věřím, že celkový průběh počátku zimy bude pro vás mnohem příjemnější.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Hlásí se slečna Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Přiznám se, že mám pocit, že jsme trochu v absurdní situaci, že ve 21. století spad sněhu je přírodní jev v našem podnebí pravidelný, a nejen my, ale i média se k tomu každý rok stavíme tak, jako že je to něco abnormálního a je třeba k tomu svolávat krizový štáb. Když tomu takovou pozornost věnujeme, nelíbí se mi, že se tu téměř nemluví o chodcích a o údržbě chodníků. 
	Podle materiálu, který jsme dostali, TSK spravuje několik kilometrů chodníků, ale už není řečeno, že na chodnících, které patří hlavnímu městu, včetně těch, které jsou v centru města, je cedulka, že se v zimních měsících chodník neudržuje, a tím je to pro hlavní město vyřešeno.
	Dále jsou neuklizené chodníky před obecními domy a výsledkem je 31 zranění, z toho 3 vážná. 
	Prosím o to, aby v materiálu, který bude k dispozici, bylo doplněno, na kolika chodnících, v kterých lokalitách Prahy a v jaké délce, které patří hlavnímu městu a o které se má starat TSK, je cedulka, že se v zimě neudržují. 
	Pokud se ukazuje, že vlastníci nemovitostí nejsou schopni chodníky udržovat, aby to vzalo město na vědomí a na vlastní náklad to řešilo, protože chodci jsou plnoprávnými účastníky provozu. Nerovnováha mezi pozorností, jakou věnujeme úklidu komunikací a tím, jak vypadají chodníky, mi přijde nepřijatelná.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega Valenta.

P.  V a l e n t a :
	Bylo zde přiznáno, že jsou notoricky známé problematické oblasti. Je jim věnována zvýšená pozornost?

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Nebudu nepříjemný jako zpěvák Nohavica, i když si myslím, že v mnohém má pravdu, když zpívá o Praze a sněhové záplavě 4 cm u muzea. Jako pěšák často závidím automobilistům, jak pěkně jim zabezpečujeme úklid komunikací, po nichž jezdí. Jsem rád, že Praha dokáže slušně zajistit nepřetržitý provoz MHD i při tzv. kalamitě, která byla v minulých 48 hodinách. Jako pěšák jsem ale velice naštvaný, když celý den je neuklizený chodník a refíž MHD. Jak je možné, že dnes nevystoupí např. pan nám. Blažek s nápadem, že navrhne legislativní změnu, která by donutila pány domácí, aby chodníky před domy byly uklízeny včas. Není přece možné, abychom měli tolik úrazů na chodnících a na přechodech, jak to v Praze je. Je jich daleko více než úrazů v automobilech při takovýchto povětrnostních situacích. 

Prim.  B é m :
	Slovo má Tomáš Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Dovolil bych si reagovat na slova paní kol. Kolínské týkající se údržby chodníků obecně. Je zjevné, že stav chodníků pod záplavou sněhu je horší než průměrný stav vozovek. 
	Odbočím k Praze 6, která je svou rozlohou o třetinu větší než druhá největší městská část. Náklady na něco takového, pokud by to bylo financováno z rozpočtu hl. m. Prahy nebo městské části, by v případě Prahy 6 byly 4x větší v zimě než náklady, které se vydávají v létě na klasickou údržbu chodníků a vozovek, a to by byl jen minimální úklid, pokud by byl rozšířen plošně mimo soukromé majitele. Obávám se, že i taková městská část jako je Praha 6, o které někdo ošklivě tvrdí, že je bohatá, něco takového si nemůže dovolit. Na to v tuto chvíli městské části nemají. Domnívám se, že tím více platí apel a snaha po zapojení Městské policie na to, aby byl vyvíjen určitý tlak vůči majitelům nemovitostí, aby se starali o chodníky, které jsou před nimi.
	Paní kol. Kolínské bych doporučoval, aby v tomto ohledu šli politici příkladem. Se zájmem jsem si dnes přečetl ranní sdělovací prostředky a některé české a pražské deníky, které přinesly fotografie o tom, jak vypadají chodníky před nemovitostmi ve vlastnictví vrcholových českých politiků, Vřele doporučuji zejména paní kol. Kolínské, aby se do těchto sdělovacích prostředků s ohledem na některé vrcholové politiky české politické scény konkrétně podívala. 

Prim.  B é m :
	Děkuji panu starostovi Chalupovi za tuto připomínku. Slovo má paní kol. Tylová, přihlášen je pan nám. Blažek a pan radní Šteiner.

P.  T y l o v á :
	Neodpustím si poznámku, která zazněla k nemovitostem. Ve Straně zelených je to tak, že každý člen si odpovídá v některých věcech za své. Nevím, kdo byl v novinách, ale rozhodně paní Kolínská asi nemůže odpovídat za nemovitosti někoho jiného.
	Má připomínka se také týká krizové situace, i když ne úplně úklidu komunikací. Dopravuji se MHD, takže patřím ke skupině, která tuto dopravu používá, a kvůli ní se ulice uklízet také musí. Včera jsem narazila na problém, že v době krizové situace by MHD mohla být řízena lépe, aby se lidé lépe dostávali do města. V okrajové části Prahy 12 se včera např. stalo, že některé autobusy byly přeplněné a jiné se vracely prázdné. Chápu, že jsou nějaké bezpečnostní předpisy, které nedovolují, aby řidič přetahoval směnu, ale myslím si, že určitě lze udělat nějaká manažerská opatření, která vymění např. kratší autobusy za delší, aby se nestávalo, že jede krátký přeplněný autobus, a vedle něj jedou dva autobusy, které se vrací jako manipulační jízda.
	Je to podnět k tomu, aby se příslušný radní, který má pod sebou Dopravní podnik, pokusil udělat nějaký krizový management pro ty chvíle, kdyby měla nastat nějaká sněhová kalamita, aby byla větší vstřícnost vůči občanům v tom, jak bude hromadná doprava reagovat na tuto krizovou situaci. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Reagoval bych na tři poznámky, na část dopravní bude reagovat kol. Šteiner.
	Co se týká chodníků obecně, je to politické rozhodnutí, to je vyhláška, o které jsme hovořili a kterou dostanete vypálenou na CD – těch 160 stránek. 
	Povinnost je nesňata z těch chodníků, které jsou klíčové jako komunikace pro pěší na území hl. m. Prahy. Hovořil o tom i pan ředitel Pražských služeb a někteří další jako pan starosta Chalupa, byla by to miliarda, kdybychom jako hl. m. Praha uklízeli všechny chodníky na území hl. m. Prahy. Je to politické rozhodnutí. Jestli město na to má peníze a jestli si stanoví jako prioritu takovouto záležitost zajišťovat, potom to možné je. Není to rozdíl v milionech, ale v miliardách. Záleží ale na diskusi, na věcných argumentech a na politickém rozhodnutí tohoto města.

(pokračuje Blažek)

	Další poznámka je k úklidu chodníků a k panu Ambrožovi. Zákon šalamounsky řeší tuto situaci tak, že ukládá povinnost chodník uklízet, stanoví odpovědnost za případné škody vzniklé na neuklizeném chodníku, a to nikoli v zimě, ale kdykoli, což je zvláštní – když někdo uklouzne na odpadlém listu stromu, ale nestanoví sankce. Nestanoví je proto, protože si Poslanecká sněmovna byla vědoma toho faktu, že vlastníku nemovitosti, kterému chodník přiléhající k nemovitosti nepatří, nelze oprávněně ukládat povinnost a sankcionovat ji, když nebude naplněna, protože to není jeho majetek. Proto to opakovaně bylo projednáváno v Poslanecké sněmovně a opakovaně to neprošlo. Proto je tam toto šalamounské rozhodnutí, které to definuje.
	Tlak na Městskou policii vyvíjen je. Problém je v tom, že Městská policie nemá možnost sankcionovat. Hovořil jsem v úvodním slovu o tom, že Městská policie monitoruje situaci, upozorňuje příslušné právnické a fyzické osoby na tuto jejich odpovědnost, která je přímo dána příslušným zákonem, nicméně neexistuje možnost uložit sankci. 
	V souvislosti s připravovanou novou vyhláškou budu o tom zde hovořit. Bude to určitě problematické místo, ale i když nebude přímo navrženo, bude o něm diskutováno. Osobně jsem velmi nejistý v tom, jak by postupoval Ústavní soud, kdybychom podzákonným předpisem chtěli tuto povinnost vlastníkům nemovitostí, kterým chodníky nepatří, byť přiléhají k nemovitosti, pod hrozbou sankce cestou vyhlášky, a následnou sankci ukládat. Ústavní soud – a mám to podloženo několika případy z území České republiky – by takovouto část vyhlášky asi oprávněně zrušil. Pravdu máte v tom, že diskuse na toto téma je velmi potřebná. Ve vyhlášce o čistotě, kterou budu předkládat, se tomu budeme věnovat dostatečně. Po celé Evropě, jak máme zjištěno, je to řešeno různě.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Šteiner má slovo.

P.  Š t e i n e r :
	Chtěl bych reagovat na kol. Kolínskou. Rád bych se ohradil proti její námitce, že jsem se ve své úvodním slovu nezmínil o chodnících. Pokud bychom se poslouchali, tak jste jistě slyšela, že 400 pracovníků TSK a všichni jejich dodavatelé pracují nepřetržitě právě na úklidu chodníků. Mimo jiné je to i ve zprávě detailně popsáno. Prosím, abychom se poslouchali a matriály studovali, než k takovéto nařčení vypustíme z úst. 
	Překvapím vás možná – ve správě TSK je necelých 10 % rozsahu chodníků na území hl. m. Prahy, zbytek, více než 90 %, je ve správě buď městských částí, nebo soukromých majitelů. Legislativní problém bych nechal na kol. Blažkovi, vyjádřil se k tomu jasně. Za hl. m. Prahu, za naši příspěvkovou organizaci TSK rezolutně prohlašuji, že údržba našich chodníků byla a je zajišťována velmi kvalitě, ve velmi nadstandardní podobě. V tomto slova smyslu hl. m. Praze nebo TSK nelze nic vyčítat. Problém je jinde. Netvrdím, že neexistuje, ale není to otázka námi řízených organizací, je to zejména otázka legislativní.
	Nechci opakovat slova kol. Blažka o tom, že pokud bychom přebírali paušálně odpovědnost za úklid chodníků, které nejsou v naší správě, nehovořili bychom v ročním vyjádření o milionech, ale pravděpodobně o miliardách. Domnívám se, že na takovýto „luxus“ nemáme. Cestou je donutit vlastníky komunikací, aby dodržovali zákonné povinnosti, např. úpravou zákona, aby obsahoval příslušné sankce.
	K poznámce kol. Tylové k Praze 12. Hlavní řídící ústředna Na Bojišti má jeden dispečink, který se zabývá pouze autobusovou dopravou a 24 hodin denně reaguje na jakékoli problémy v autobusové dopravě. Nicméně je jasné, že ze čtyř trakcí – včetně železniční dopravy – autobusová doprava je nejvíce zranitelná a nejvíce náchylná na lokální klimatické změny. To, že oblast Prahy 12 patří dlouhodobě k oblastem, kde je nutné řešit intenzivně výstavbu kapacitní a méně závislé na počasí trakce veřejné dopravy, je jasné. Je to součástí strategického plánu hl. m. Prahy, našeho územního plánu. Touto otázkou se chceme v tomto volebním období intenzivně zabývat. Systémovým řešením je dovedení kapacitní kolejové dopravy do oblasti Prahy 12.
	Pokud máte konkrétní poznatek na konkrétní spoj v konkrétní čas, je možné z autobusového dispečinku MHD jakoukoli situaci i zpětně dohledat, zjistit, jak na to příslušní dispečeři reagovali, zda bylo v jejich silách nasadit záložní vozidla atd. V tomto směru důvěřuji pracovníkům, kteří vykonávají 
(pokračuje Šteiner)

24 hodin velmi nelehkou a zodpovědnou práci. Myslím, že dělali v uplynulých 48 hodinách vše, co bylo v jejich silách. 

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Kolínská má slovo.

P.  K o l í n s k á :
	Ještě jednou k těm 289 km chodníků ve správě TSK. Na začátku jsem říkala, že některé z těchto chodníků řeší hlavní město tak, že tam postaví cedulku, že se v zimních měsících chodník neudržuje. Konkrétně jde o chodníky na mostu Legií a na Mánesově mostu. Zopakuji svou žádost, aby v materiálu, který dostaneme na CD, byl seznam těch chodníků, o které se má starat TSK a kde to město vyřešilo osazením této tabulky, a aby na vybraných místech, konkrétně na Praze 1 a kde pěší provoz je, cedulky zmizely a aby se o chodník někdo začal v zimě starat. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Stručný komentář. Na rozdíl od pana radního Šteinera patřím k těm, kteří jsou mimořádně tvrdí a kritičtí ať už k TSK, nebo k Pražským službám s ohledem na dynamiku, rychlost reakce na nadílku sněhu. Podobný příběh nastal v listopadu, kdy udeřily první mrazy a měli jsme problém s technickými parametry samoposypových lokalit, třeba na severojížní magistrále. V tuto chvíli je třeba vzít na vědomí skutečnost, že veškerá technika, která je k dispozici, je v ulicích, jede na třísměnný provoz. Neumíme technicky a personálně udělat v této chvíli více. 
	Systém monitoringu má dvě roviny. Jeden monitoring se odehrává v klasických grafikonech satelitního monitorování pohybu jednotlivých vozidel údržby na území hl. m. Prahy po komunikacích 1. či 2. třídy. Na displeji vaší obrazovky vidíte, kde se které vozidlo nachází, co dělá, jakou kilometráž má za sebou a jakou má před sebou. Dynamičnost řízení je dnes postavena na tom, že dispečink včera řídil sám ředitel TSK. Technika v pohybu, organizačně a procesně maximum možného.
	Plánované náklady na zimní údržbu jsou v řádech více než 300 mil. Kč. Posledních 36 hodin zkonsumovalo z našeho rozpočtu téměř 10 % této částky, něco kolem 30 mil. Kč. Zároveň probíhá paralelní inspekční činnost. Celou noc jsem dostával SMS zprávy od jednotlivých inspektorů. Pro legraci vám jednu přečtu: 2.30 h v noci – území Prahy, pražský okruh, komunikace 1. třídy – v kontrole 97 sypačů. 2.30 h – doplnění soli, 20 minut včetně přestávky atd. Kontrola vozovek – většina mokrých, občas břečka.
	Vycházíme z toho, že tzv. břečku není možné z komunikací odstranit úplně, protože radlice je nastavena na 3 cm nad vozovkou. Nikdy nebudeme schopni vozovky vyčistit úplně.
	Při maximálních možných nárocích na technické a personální zabezpečení si dovolím tvrdit, že dnes komunikace vypadaly jakž takž z našich technických a personálních možností na maximu možného. Za to si dovolím jak TSK, tak Pražským službám poděkovat. 
	Otázka chodníků je složitá. Hodně se tady o tom diskutovalo. Za posledních 24 hodin 30 nahlášených úrazů, které vznikly v souvislosti se sněhovou nadílkou. Nechci srovnávat, zda je to hodně, nebo málo. Je třeba, abychom si udělali představu, o jakém riziku a jakých zdravotních následcích se v této chvíli bavíme. Kdyby tady byla Policie ČR, řekla by, že za posledních 24 hodin bylo 248 nehod, 8 zraněných, záchranka měla 350 hlášení, malé natažení dojezdové vzdálenosti zhruba na 9 minut, nedodržení limitů dojezdových vzdáleností, podle našich algoritmů méně než v 6%. Na to, kolik sněhu v Praze bylo, systém krizového řízení a jeho jednotlivé složky fungovaly. Dovolím si jim za to touto cestou poděkovat. 
	Pan kol. Witzany má slovo.

P.  W i t z a n y :
	K úklidu chodníků. Dnes ráno jsem se touto činností také zabýval. Rozumím tomu, že systém, kdy majitelé nemovitosti jsou zodpovědní za úklid přilehlých chodníků, nevede zrovna ke stoprocentní úspěšnosti. Fyzicky to někdy není triviální záležitost, ne každý je ochoten vstát v 6 hodin, aby v 7 bylo uklizeno, někteří lidé jsou staří, mnoho domů je družstevních a je jasné, že v tomto rozptýleném vlastnictví odpovědnost za úklid chodníků ne úplně dobře funguje.
(pokračuje Witzany)

	Nemyslím si, že převzetí odpovědnosti města za úklid všech chodníků by představovalo náklady ve výši miliard ročně, taková kalkulace by mě zajímala. Tím nechci říci, že by to město mělo dělat. Zdá se mi, že tady chybí jedna služba, kterou by snad měl zajistit trh úklidových služeb, nebo není zjevné, zda je dostupná, to je zaplacení určitého měsíčního paušálu a přenesení odpovědnosti za úklid chodníku na určitou úklidovou společnost. Myslím, že rán, kdy je třeba uklidit chodníky, je maximálně ročně deset a náklady nemohou být vysoké. Myslím si, že mnoho družstevních domů a majitelů by tento poplatek té či oné společnosti rádo zaplatilo, aby měli klid, že se nic na jejich chodnících nestalo.
	Berte to jako podnět, zda by třeba TSK tuto službu soukromým majitelům, družstvům a dalším nemohlo nabízet tak, aby ten, kdo není schopen zajistit úklid chodníku, mohl zaplatit částku v řádu sta korun měsíčně – záleží na délce chodníku – a aby tato služba pro občany i majitele soukromých domů fungovala. 

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Tylová.

P.  T y l o v á :
	K tomu, co řekl pan radní Šteiner. Má připomínka je systémová a týká se toho, jestli by krizový štáb mohl zvážit, jak lépe využívat prázdné autobusy, které se vrací, aby se nestávalo to, co jsem zažila – a nebylo to jen na Praze 12, ale i jinde, že byl přeplněný malý autobus, a vedle se vracely dva velké. Chápu, že je tam problém s tím, že řidič už nesmí řídit apod. Svou připomínku pošlu mailem, až skončí krizová situace a budete mít klid, a vy byste se pokusil zjistit, zda je to možné nějak ošetřit. 

Prim.  B é m :
	Vyčerpali jsme rozpravu k tisku Z 907. S ohledem na to, že to byla pouze informace bez usnesení, mohu konstatovat, že tím považuji  projednání tohoto tisku za uzavřené.
	Máme před sebou další tři tisky k informaci – tisk Z 857 – informace o projektech prevence kriminality, které byly zařazeny do projektu Partnerství, finanční prostředky státního rozpočtu v resortu ministerstva vnitra. 
	Dále tisk Z 807 – informace o významných dopravních omezeních na komunikacích hl. m. Prahy, je to informace slíbená k distribuci na jednání zastupitelstva. 
	Informace Z 880 – o aktualizovaném ratingovém hodnocení hl. m. Prahy agenturou Moodis, zvýšení ratingu hl. m. Prahy z A2 na A1. 
	Dále je to informace o čerpání finančních prostředků z fondů EU v programech JPD2 a JPD3. Máte k dispozici tento materiál? Všichni materiál dostali v gesci paní nám. Reedové. Zajímavá informace pro vás a pro všechny kritické hlasy, které po několik let zaznívaly na jednáních zastupitelstva – dovolil bych vás upozornit na dvě čísla. Čerpání Prahy z fondů EU v programu JPD2, tedy Evropský fond regionálního rozvoje – 125 %, čerpání hl. m. Prahy v programu JPD 3, tedy Evropský sociální fond – 107,8 %. Všem kritikům, kteří tady řadu let hlásali bludy a říkali, že Praha nevyčerpá, bych rád tuto informaci sdělil. Zapamatujte si: Praha vyčerpala evropské fondy v alokaci 2/4 – 2/6, 125 % - tedy přečerpala v JPD Evropský fond regionálního rozvoje, 107,8 % - Evropský sociální fond.
	V této chvíli máme před sebou poslední dva body dnešního jednání, především návrh personálních změn ve výborech. Otevírám prostor pro personální změny. Přihlášen je pan předseda Poche.

P.  P o c h e :
	Vážený pane primátore, dovolte mi, abych jako místopředseda klubu ČSSD navrhl usnesení, že ZHMP odvolává pana kol. Daniela Hodka z funkce člena bezpečnostního výboru a zároveň pana dr. ing. Miloslava Ludvíka z funkce místopředsedy výboru životního prostředí,
	2. volí pana Daniela Hodka do funkce místopředsedy výboru životního prostředí a pana dr. ing. Miloslava Ludvíka do funkce člena bezpečnostního výboru ZHMP.
(pokračuje Poche)

	Druhé usnesení. Navrhuji jako předseda výboru infrastruktury, že ZHMP odvolává pana ing. arch. Vinklera z funkce tajemníka výboru infrastruktury a volí pana ing. Tomana tajemníkem výboru infrastruktury.
	Obě usnesení obdržel předseda návrhového výboru písemně. 

Prim.  B é m :
	O obou usneseních je nezbytné hlasovat. Prosím předsedu návrhového výboru, aby nás provedl hlasováním.

P.  C h a l u p a :
	Je možné to udělat, že to bude jedno usnesení? Postrádá logiku, aby to bylo ve dvou samostatně. Může to být jedno usnesení, kde by se odvolání pana kol. Vinklera a jmenování pana kol. Tomana stalo součástí usnesení. Jestli s tím kol. Poche souhlasí, navrhl bych toto usnesení:
I. odvolává ke dni 25. 1. 2007 
   1. pana Daniela Hodka z funkce člena bezpečnostního výboru,
   2. JUDr. ing. Miloslava Ludvíka z funkce místopředsedy výboru životního prostředí,
   3. ing. arch. Jana Vinklera z funkce tajemníka výboru infrastruktury,
II. volí – zůstává tak, jak přečetl kol. Poche,
III. jmenuje pana ing. Petra Tomana tajemníkem výboru infrastruktury.
	Takto o tomto návrhu můžeme hlasovat.

Prim.  B é m :
	Technická poznámka paní kol. Tylová.

P.  T y l o v á :
	Nesouhlasím s tím, aby to bylo jedno usnesení, protože budu hlasovat rozdílně. Chtěla bych, aby to bylo zohledněno. 

Prim.  B é m :
	Je požadavek na oddělené hlasování, budeme hlasovat odděleně. Pane předsedo, předložte nám první návrh. 

P.  C h a l u p a :
	Oddělené hlasování o jednom návrhu usnesení, nebo dva návrhy usnesení? Navrhl jsem, aby dva návrhy usnesení, které předložil kol. Poche, se staly jedním usnesením.

Prim.  B é m :
	Jste předseda návrhového výboru, zvolte jednu z alternativ. 

P.  C h a l u p a :
	Navrhuji o jednom návrhu hlasování per partes podle římských odseků. 
	I. Odvolává ke dni 
	1. Daniela Hodka z funkce člena bezpečnostního výboru,
	2. JUDr. Miloslava Ludvíka z funkce místopředsedy výboru životního prostředí,
	III. ing. arch. Jana Vinklera z funkce tajemníka výboru infrastruktury. 

Prim.  B é m :
	Technická poznámka paní Tylová.

P.  T y l o v á :
	Řeknu, proč chci hlasovat odděleně. Nemám důvěru k panu to Tomanovi, protože dvakrát se mi stalo v kauze Bludra(?), že předložil nepravdivé informace. Jeho informace byly v rozporu s informacemi z ministerstva financí. Chápu, že je to systémová změna, ale svůj hlas mu jako 
(pokračuje Tylová)

tajemníkovi nedám. Protože jsem nováček, nepochopila jsem, jestli toto bude zajištěno. Byla bych ráda, kdyby to bylo průhledné a byla to dvě usnesení. Jestli s tím pan Poche nemá problém, dá se to navrhnout jako dvě usnesení. Myslím si, že to stejně většina schválí.

Prim.  B é m :
	Pan Poche.

P.  P o c h e :
	Problém s tím nemám, ale doufám, že zastupitelstvo podpoří můj návrh na tajemníka výboru. Tajemník výboru plní úlohu z jednacího řádu výborů a nevím, jestli mají členové výboru rozhodovat o tajemníkovi.

Prim.  B é m :
	Návrh předkladatelky protinávrhu je hlasovat o dvou oddělených usneseních. Budeme o obou hlasovat, a v jednom usnesení budeme ještě hlasovat per partes o jednotlivých návrzích. Pan předseda Chalupa nás provede hlasováním.

P.  C h a l u p a :
	Pokud bychom hlasovali o prvním návrhu předloženého usnesení, pak by znělo:
I. odvolává ke dni 25. 1. 2007
	1. Daniela Hodka z funkce člena bezpečnostního výboru,
	2. JUDr. ing. Miloslava Ludvíka z funkce místopředsedy výboru,
II. volí ke dni 25. 1. 2007 
	1. Daniela Hodka do funkce místopředsedy výboru životního prostředí,
	2. JUDr. ing. Miloslava Ludvíka do funkce člena bezpečnostního výboru. 
	To by bylo jedno usnesení, které podle mého názoru paní kol. Tylová nenapadá, není důvod o něm hlasovat per partes.

Prim.  B é m :
	Je vyjádřen neverbální souhlas. Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 54, proti nikdo, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  C h a l u p a :
	Je zde druhý návrh, který zní:
I. odvolává ke dni 25. 1. 2007 ing. arch. Jana Vinklera z funkce tajemníka výboru infrastruktury,
II. jmenuje ke dni 25. 1. 2007 ing. Jiřího Tomana tajemníkem výboru infrastruktury.
	V tomto případě hlasování per partes sice postrádá logiku, ale nechť to zváží paní kolegyně. 

Prim.  B é m :
	Paní kol. Tylová má slovo.

P.  T y l o v á :
	Jde mi o to, aby tato usnesení byla hlasována rozdílně, abych mohla v prvním případě hlasovat kladně, a ve druhém záporně.

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu tak, že toto hlasování může proběhnout, protože uspokojuje vaši potřebu. 
	Technická poznámka pan kol. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Vážený pane primátore, situace je zajímavá, jak říká paní kolegyně, ale není reálná, protože výbor musí mít tajemníka. Jestliže nechce tajemníka vyměnit, tak ať hlasuje tak, že nesouhlasí s výměnou, a když návrh neprojde, zůstane stávající. 

Prim.  B é m :
	V této chvíli máme návrh usnesení, o kterém budeme hlasovat. Jiný návrh předseda nepředložil.
	Hlasujeme o návrhu odvolává Vinklera a jmenuje Tomana. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 47, proti 2, zdrželo se 5. Návrh byl přijat. 
	Dalším přihlášeným do rozpravy v tomto bodu jednání zastupitelstva je paní předsedkyně Ryšlinková. Má slovo. 

P.  R y š l i n k o v á :
	Chtěla bych informovat zastupitele o výsledku včerejšího jednání předsedů klubů ohledně míst, která jsou ještě rezervována pro členy naší strany, eventuálně Strany zelených. Zdá se, že jsme našli princip, o kterém jsme ochotni spolu dále jednat. Prosím, aby tato místa zůstala nadále otevřena. Doufám, že všichni společně na příštím jednání budeme schopni tento problém vyřešit.

Prim.  B é m :
	Děkuji paní předsedkyni Ryšlinkové, slovo má paní zastupitelka Alinčová.

P.  A l i n č o v á :
	Protože už paní Váňová, která byla tajemnice našeho sociálního výboru, nepracuje na Magistrátu, dovoluji si navrhnout její odvolání a zvolit paní ing. Ilonu Matulovou. Mám dojem, že je totéž u zdravotního výboru.

Prim.  B é m :
	Pan předseda Chalupa má slovo.

P.  C h a l u p a :
	Prosím o tento návrh v písemné podobě, abychom z něj mohli udělat hlasovatelné usnesení. 

Prim.  B é m :
	Usnesení je prosté: odvolává z funkce tajemníka sociálního výboru paní Váňovou, volí za tajemníka výboru paní Matulovou.
	Dovolil jsem si vzít za své návrh pana předsedy návrhového výboru. O tomto usnesení budeme hlasovat. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Kdo se z držel hlasování? Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Předpokládám, že stejný problém má paní zastupitelka Bartáková. Má slovo.

P.  B a r t á k o v á :
	Chtěla bych se připojit k návrhu o tom, že odvoláváme původní tajemnici výboru a jmenujeme paní Matulovou. 

P.  B a r t á k o v á :
	Mírně upravím: Zastupitelstvo odvolává tajemnici zdravotního výboru paní Váňovou, volí tajemnici výboru paní Matulovou.
	O tomto návrhu budeme hlasovat. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 58 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	K bodu 18 – návrh personálních změn ve výborech nejsou další návrhy. Konstatuji, že tento bod jsme vyčerpali.
	Poslední bod jsou dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP – interpelace. 
	Paní mgr. Halová.

P.  H a l o v á :
	Vážené dámy a pánové, byla jsem velmi překvapena, když jsem si přečetla věcnou příslušnost pana radního Pešáka k příspěvkovým organizacím v oblasti zdravotnictví.

(pokračuje Halová)

	Hl. m. Praha je zřizovatelem 5 zdravotnických zařízení. To určitě panu radnímu Pešákovi je známo. Proto bych ráda slyšela důvody, proč je věcně příslušný pouze ke dvěma zdravotnickým zařízením, dvě zdravotnická zařízení přísluší do věcné působnosti sociální, to je pana radního Janečka, a největší zdravotnické zařízení – Zdravotnická záchranná služba – spadá do věcné působnosti pana nám. Blažka, který má na starosti bezpečnost. 
	Byla bych hrozně ráda, kdybyste mi zde neříkali, že to je z toho důvodu, že Záchranná zdravotnická služba je součástí integrovaného záchranného systému, protože všichni víme, že toto odůvodnění je naprosto nesmyslné a scestné, protože záchranka řeší především přednemocniční neodkladnou péči. Prosím pana radního Pešáka, aby mi řekl, jak bude řídit pět zdravotnických zařízení.

Prim.  B é m :
	Prosím o reakci pana kol. Pešáka.

P.  P e š á k :
	Mohu říci, že budu zdravotnická zařízení řídit v souladu s usneseními rady. Rada o tom rozhodla. Nemohu uvést jiný důvod. Důvodem, pro který rada rozhodla, byla skutečnost, že záchranka je začleněna do systému krizového řízení, a proto byla přidělena do kompetence pana nám. Blažka. Samozřejmě se domlouváme o krocích, které je nutno dělat. Vyvstane-li potřeba nějaké věci změnit, jistě předložíme usnesení do rady, předpokládám, že v dohodě s kol. Blažkem, a rada rozhodne. 

Prim.  B é m :
	Paní kol. Halová po druhé.

P.  H a l o v á :
	Mám další dotaz na pana radního Pešáka. V tomto případě mi stačí písemné stanovisko, budu ho naopak potřebovat v písemné podobě. 
	V minulých dnech jsem zaznamenala reklamu na novou zdravotnickou službu, a to je tzv. nonstop doktor. Proto bych byla ráda, kdyby pan radní mohl zajistit písemné stanovisko registrujícího krajského úřadu pro oblast zdravotnictví a zároveň podal informaci, jak tato služba bude začleněna do sítě ambulantních poskytovatelů zdravotnických služeb včetně lékařské služby první pomoci. 

Prim.  B é m :
	Přeje si někdo z radních reagovat?

P.  P e š á k :
	Pouze konstatuji, že zajistím toto písemné stanovisko.

Prim.  B é m :
	Bude dodána písemná odpověď na tuto interpelaci.
	Paní Halová po třetí.

P.  H a l o v á :
	Dotaz na pana nám. Blažka. Zaznamenala jsem z několika jeho mediálních výstupů, že Zdravotnické záchranné služby chybí 17 mil. na mzdové prostředky. Když jsem nezaznamenala stanovisko pana radního Pešáka, přestože zde tvrdil, že jste ve shodě, zajímalo by mě, kde seženete 17 mil. Nechal jste se slyšet, jestli tisk byl pravdivý, že úspory seženete v samotném rozpočtu Zdravotnické záchranné služby. Chtěla bych vědět, jestli jste již zahájil nějaké řešení a jestli už víte, kde tyto prostředky seženete a jakou úsporou. 
	Hovořil jste o rozpočtu hl. m. Prahy, a nyní Zdravotnická záchranná služba spadá pod bezpečnost. Budete v kapitole bezpečnost hledat tyto chybějící finanční prostředky?
	Když jsem u bezpečnosti, byla bych ráda, kdybyste mi písemně mohl říci, jakou rezervu v kapitole bezpečnost máte a pro jaké účely bude použita. Děkuji za odpověď.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kol. Halové odpovím. Upřímně řečeno, z těch 17 mil. Kč je 10 mil. Kč dluh po vaší působnosti, kdy jste byla odpovědnou radní, protože zákoník práce nebyl schválen po komunálních volbách, ale dávno před komunálními volbami. Bohužel, záchranná služba těchto 10 mil. Kč neměla a nemá a ví to více než řadu měsíců. Samozřejmě víte, že tady je to částečně i vaše odpovědnost. 
	Druhá částka – 7 mil. Kč – to je záležitost platového nařízení vlády. Je to standardní bolest, kterou máme s tím, že těsně před novým rokem vláda schválí navýšení nyní přes 5 %, a tím se to promítne včetně rizikových příplatků do činnosti Zdravotnické záchranné služby, ale i do řady jiných institucí.
	Otázka k záchranné službě je otázka na pana ředitele Schwarze, který v tuto chvíli zpracovává analýzu svého rozpočtu, svých výdajů v rámci Záchranné zdravotnické služby tak, aby předložil, že na 17 mil. Kč z vlastních zdrojů není schopen reflektovat a tuto potřebu saturovat. 
	Dále je otázka dědictví, a to i vaše – nízké úhrady ze strany zdravotních pojišťoven a čtyřleté, šestileté a možná osmileté období, které bohužel je velkým problémem z hlediska úhrady této urgentní přednemocniční zdravotní péče, protože nůžky příspěvku zřizovatele a úhrady ze zdravotních pojišťoven se neustále rozvírají. Úhrada ze strany zdravotních pojišťoven je stále na stejné výši, nereaguje na zvyšování platů, pohonných hmot atd. To je další možnost, kde získat tyto prostředky.
	Dále je to i otázka toho, že když stát rozhodne takto – myslím tím zákoník práce, budeme se snažit získat ze zdrojů ministerstva financí nebo ze státního rozpočtu nějakou mimořádnou aspoň překlenovací dotaci na letošní rok. 
	Pokud po těchto třech krocích nebudeme úspěšní v saturaci této potřeby, která je urgentní a nezbytná z hlediska naplnění, tak potom samozřejmě musíme hledat zdroje v rozpočtu. Myslím si, že je jedno, jestli z kapitoly rozpočtu, která se jmenuje bezpečnost, nebo z kapitoly zdravotnictví. Musíme to nějakým způsobem řešit. Nemůžeme si dovolit – víte to stejně dobře jako já, abychom zhoršili kvalitu a dostupnost přednemocniční zdravotnické péče zajišťované na území hl. m. Prahy Zdravotnickou záchrannou službou. Je tam řada dalších rezerv, např. doprava nemocných, nikoli urgentní, která je jako jedna z mála krajských záchranek zajišťována pražskou záchrannou službou, a další možnosti, které systémově je možné řešit a tento problém saturovat – myslím si, že je tam celá řada možností a způsobů řešení. Dostanete písemnou odpověď. 

Prim.  B é m :
	Jen doplním. Pochopil jsem, že za 17milionový deficit ve mzdových prostředcích Zdravotnické záchranné služby nese primární odpovědnost paní Halová a že se bude snažit hledat tyto finanční prostředky, případně vypomůže z vlastních zdrojů.
	Zároveň si dovolím připomenout, že mimo jiné je také možné hledat úspory i v provázanosti, ve větší míře koordinace  a možná i ve finále provozování aspoň části agendy lékařské služby první pomoci Zdravotnickou záchrannou službou. V takový okamžik by z původní alokace, která na LSPP tady historicky byla, bylo možné část mzdových nákladů uhradit.
	Paní mgr. Halová po čtvrté.

P.  H a l o v á :
	Děkuji panu nám. Blažkovi, doufám, že tento problém vyřeší s panem ministrem Julínkem. Chtěla bych oponovat – není to má odpovědnost, protože jsem nikdy nedostala písemně vyjádření od pana ředitele Schwarze, že mu tyto finanční prostředky chybí. Problém bude jinde.
	Další má interpelace se týká grantové komise v oblasti poskytování sociálních služeb. Chtěla bych upozornit pana radního na zápis ze zasedání sociálního výboru, které se konalo 4. ledna 2007. V bodu 5 mu byl uložen úkol číslo 2, aby na základě zájmu členů sociálního výboru o členství v grantové komisi připravil návrh na její složení, které má být projednáno na únorovém zasedání, což je 5. února. Dostala jsem osobně žádost od pana radního, abych projevila zájem. Zájem jsem elektronickou poštou potvrdila. Nejen že pan radní mi ani neodpověděl, ale ke svému překvapení jsem zjistila, že materiál byl schválen radou, aniž byl projednán v sociálním výboru, jak bylo uloženo panu 
(pokračuje Halová)

radnímu. Pan radní hned poprvé porušil usnesení sociálního výboru. Vyzývám vás, abyste tento materiál revokoval a předložil k novému projednání sociálního výboru.

Prim.  B é m :
	Pan radní Janeček má slovo.

P.  J a n e č e k :
	Vážená paní Halová, výbor opravdu projednával možnost účasti některých členů výboru v grantové komisi. Nicméně tato grantová komise je poradní orgán rady hl. m. Prahy, a proto jsem rád, že tam jsou odborníci a lidé, kteří budou pracovat. Že tam bohužel nejste, to bohužel. 

Prim.  B é m :
	Dovolím si doplnit. Ke všem interpelacím budou podány písemné odpovědi. Je nezpochybnitelným faktem, že výbory jsou poradními orgány ZHMP, a komise jsou poradní orgán rady. Patří do výhradní kompetence radního – a vy si to, paní magistro, dobře pamatujete, jakým způsobem, jakou formou, v jakém personálním složení navrhuje radě složení jednotlivých poradních orgánů. Pro maximální možnou transparentnost a informovanost členů ZHMP jsme si dovolili předložit přílohu číslo 1 k usnesení rady HMP 040 ze dne 16. 1. 2007, tedy z minulého týdne. Tímto usnesením rada schválila první várku komisí jako poradních orgánů exekutivy, tedy rady. Ještě jednou – patří to do výhradní kompetence radních a rady. Toto není úplný seznam všech komisí, protože v některých případech rada byla požádána, aby ještě posečkala a s třítýdenním zpožděním na prvním zasedání rady v únoru bude další série komisí jako poradních orgánů rady projednána a doschválena. Rada si dovolila některé redundantní instituce nebo poradní orgány zrušit bez jakékoli náhrady s cílem zjednodušit, ztransparentnit a svým způsobem i zlevnit jednání městské samosprávy v této oblasti. Samozřejmě, rada nezasahovala do takových komisí, které jsou součástí historických strategických rozhodnutí, koncepčních usnesení, např. kulturní granty, které jsou součástí grantového schématu, na kterém jsme se po dlouhých jednáních a negociacích usnesli s kulturní obcí v hl. m. Praze atd. 
	Se snahou po zjednodušení, zefektivnění, zkvalitnění, respektu k historickým usnesením a zároveň s vědomím, že jde o výsostnou kompetenci exekutivy a zároveň transparentnost ve vztahu k zastupitelstvu, to znamená komise rady, jste měli v první várce dostat dnes jako informativní materiál. 
	Další interpelující je Jiří Witzany. 

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolte mi, abych se dotázal na dvě relativně aktuální a významné záležitosti. Věřím, že se tím časem bude zabývat finanční a hospodářský výbor, nicméně to bude asi trvat pár měsíců. 
	Zaprvé se táži pana radního Klegy ve věci zvyšování vodného a stočného. Tato rada rozhodla o zvýšení vodného a stočného o 12 % na další rok, tedy o značném zvýšení nákladů pro rodiny v hl. m. Praze. Na nedávno tiskové konferenci pana radního byla provedena jakási mediální příprava na další zřejmě významné zvyšování vodného a stočného.
	Dovolím si přečíst část textu z článku z Ekonomu 7 z r. 2001. Bylo to krátce poté, co byla zprivatizována společnost PVK. Zde se mimo jiné píše:
	Pražáky zajímá jediná věc, kdo zaplatí největšímu světovému vodárenskému koncernu Vivendi, dnes Veolia, 6 mld. Kč, které vyplatí FNM. Nezaplatili by Pražané v cenách vody méně, kdyby vyhrál někdo jiný? Ředitel pražské Vivendi Voltr Filip Gitar na všechny útoky odpovídá: Důvěřujte nám. Posuzujte nás podle činů, podívejte se, jak si počínáme v Plzni, v Českých Budějovicích. Upřesněme, že letos vodné a točné roste v Praze o 7,76 %, což Vivendi respektuje, v dalších dvou letech nezamýšlí toto tempo růstu zvyšovat, a poté bude cenu upravovat jen podle vývoje inflace. 
	Toto byl mediálně poměrně široce sdělovaný slib při privatizaci, který byl potvrzen i zástupci města. Tento slib byl později porušen, když cena vodného a stočného v následujících letech rostla více než o inflaci s jakousi kličkou, že se tehdy myslela inflace r. 2001, ale zvyšování nepřesáhlo 7,5 %. 
(pokračuje Witzany)

Tento rok poprvé dochází k razantnímu zvýšení o 12 %, další se plánuje. To, co bylo komunikováno k voličům, je popřeno tím, co město nyní činí na základě návrhů PVK a PVS. 
	Chápu, že stav vodovodní sítě není dobrý, vyžaduje další investice. Na druhou stranu se ptejme, kdo posuzuje stav vodovodní sítě a komu možné nadhodnocení katastrofálního nebo špatného stavu nebo potřebných nákladů pro opravu vodovodní sítě slouží. Táži se, zda máme nějaké nezávislé posouzení někoho jiného než PVK a PVS, které nejsou prosty určitého střetu zájmů. To je první otázka – detailní informace o stavu vodovodní sítě a skutečných investičních potřebách. 
	Druhá otázka se týká stavu postupu rekonstrukce ústřední čistírny odpadních vod. Tady jsem zaregistroval určité znepokojivé zprávy o tom, jak to vypadá. Zajímají mě potenciální finanční dopady na rozpočet hl. m. Prahy i v souvislosti s plněním podmínek pro čerpání z fondu EU.
	Nakonec prosím o detailní informaci o tzv. předplaceném nájemném ve výši 3 mld. od společnosti PVK. Toto se mnohokrát mediálně objevilo jako něco velmi výhodného pro Prahu. Jako člen finančního výboru jsem nikdy nedostal přesný rozklad, co to znamená, kolik nájemného do budoucna je PVK odpouštěno, kolik dostáváme, jak vychází diskontovaný cash flow, jaká je kalkulace celé operace. Upozorňuji, že to nejsou 3 mld. Kč, které by PVK městu dávalo, ale zřejmě na jedné straně odpouštíme nějaké nájemné na mnoho let dopředu, a nějaké peníze dostáváme. Jde o finanční kalkulaci, zda to je nebo není výhodné. Prosím o tuto informaci. Věřím, že se k tomu časem dostanou příslušné výbory, ale přesto prosím pana radního o odpověď v zákonném termínu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji panu dr. Witzanymu. Slovo má pan nám. Klega, věcně příslušný náměstek.

Nám.  K l e g a :
	Myslím si, že mnoho z otázek je třeba odpovědět písemně, např. na detailní rozbor nutných nákladů a zároveň na otázku detailního zacílení prostředků do jednotlivých investičních akcí. Je to složitý elaborát, na který je potřeba udělat písemný materiál.
	Musím se ohradit proti tvrzení, že se jedná o jakousi mediální přípravu na budoucí zdražování vody. O tom dialog s médii rozhodně nebyl. Neumím tady předjímat, jakým způsobem se budou orgány města, orgány společnosti PVS, rada hlavního města, další výbory a komise, které se budou touto věcí zabývat, rozhodovat na konci tohoto roku. 
	Ke zvýšení vodného a stočného pro tento rok. Jde zhruba o 50 Kč měsíčně pro běžnou rodinu, je to 640 Kč za rok při průměrné spotřebě vody. Domnívám se, že je to cena jednoho nealkoholického nápoje v centru města. Myslím si, že je to cena adekvátní a rozumně nastavená i ve vztahu k cenám vodného a stočného v jiných krajských městech. Praha v tuto chvíli rozhodně není na špičce v ceně vodného a stočného v České republice. 
	K článku v Ekonomu v r. 2001 se vyjádřit neumím, nebyl jsem v té době ani členem pražského zastupitelstva. Článek neznám a nevím, zda citace, které zde zazněly, nejsou částečně vytrženy z nějakých širších souvislostí. K tomu se vyjadřovat neumím. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Kromě toho, že bude písemná odpověď na interpelaci pana doktora, dovolím si tři poznámky.
	V posledních třech letech byla cena vodného a stočného navyšována jen o inflaci s výjimkou započítání nákladů na splácení nějakého úvěru. Byl to v zásadě jen inflační nárůst.
	Byl jsem překvapen některými mediálními interpretacemi, které nepopisovaly autentické výroky o nějakých plánech dalšího navyšování. V tuto chvíli to není relevantní, protože nic takového rada neprojednala a nic takového nezamýšlí.
	Zatížení historicky existující vodovodní sítě na území hl. m. Prahy, dluh na tomto majetku je enormní. Odhady se liší od řádově desítek miliard až po stovky miliard korun. Je zjevné, že s investičními zdroji, které je možné do nových investic a do rekonstrukcí starých řadů investovat v současné chvíli, budeme opravovat na stav jakési nuly celý systém 40 – 50 let, a v té době nové řady budou zase zatíženy poměrně vysokým stářím. Je zjevné, že je třeba začít přenastavovat model tak, abychom mohli investovat víc. Investice ve finále přinesou úspory, protože ztráty vody ve starých řadech jsou poměrně vysoké a naším cílem musí být je snižovat.
(pokračuje Bém)

	Nechci komentovat výroky v odborných časopisech. Za prvé jsem je nečetl, a za druhé jde o výroky historické. Za podstatné považuji, že stát inkasoval v privatizaci l6 mld. a městu z toho nedal nic. Opětovným požadavkem hl. m. Prahy, který je adresován směrem na ministerstvo životního prostředí, ministerstvo financí a na český stát je tvrdý požadavek, aby alespoň část z výnosů této privatizace byla reinvestována. V této chvíli požadujeme tuto reinvestici alokovat do přestavby staré ústřední čistírny odpadních vod na Císařském ostrově. 
	Dostávám se k tomu poslednímu – 3 mld. jakési předplacené nájemné, v tuto chvíli to probíhá. Minulý týden byla znovu jmenovaná komise pro celkovou přestavbu  ČOV pod gescí pana radního Štěpánka se zástupci nejen Pražské vodohospodářské společnosti, ale i se zástupci příslušných městských částí Trója, Praha 7, předsedkyně, ředitelky občanského sdruženi Tri duby, tedy těmi významnými hlasy, které zastupují názor aspoň části dotčené veřejnosti. V této chvíli je revidována celá technologická dokumentace včetně návrhů na použití konkrétních technologií. S tím souvisí  i otázky plánovací, protože víme, že v závislosti na navrhovanou technologii Hydroprojektem byly činěny změny územního plánu, které představují jistý zásah, byť ne dramatický, do Trojské kotliny. V této chvíli dochází k diskusím, odborným revizím s možností modifikací použití některých technologii. 
	Snahy jsou tři. Za prvé zlevnit, což nevím, jestli se nám povede, protože použití stávající technologie zapuštění pod zem tak, aby bylo vyhověno urbanistickým požadavkům, požadavkům z hlediska zatížení životního prostředí nebo aspoň optické perspektivy, znamená více peněz a vyšší náklady. Kritéria jsou tří – nižší náklady, vyšší efektivita, vyšší míra kvality nebo efektivity použitých technologií s ohledem na kalovou koncovku, a za třetí urbanismus, zatížení na životní prostředí. 
	Každému soudnému člověku dojde, že tato tři kritéria velmi často stojí proti sobě, ve finále tam bude muset být kompromis. Otevírám to v odpovědi proto, protože si myslím, že je důležité, aby zastupitelé věděli, že nic není definitivně uzavřeno, že se v této chvíli velmi zodpovědně diskutuje v odborných kruzích o technologickém a urbanistickým řešení. 
	Za druhé jsem na adresu komise řízené Petrem Štěpánkem řekl, že bereme vážně existující připomínky, ale že nikoli v široké nekoordinované veřejné debatě, ale v této chvíli v odborné debatě připravujeme modifikace návrhu technologického a s tím souvisejícího urbanistického řešení. 
	Za třetí s tím souvisí otázka, kolik to bude stát a jaká bude konfigurace v plnění nákladů, včetně podílu státu, evropských fondů, kohezního fondu, případně podílu PVK. Usilujeme o podíl finančních prostředků z fondu soudržnosti vysoko nad hranici 50 %. Hypoteticky při výši nákladů v horizontu 10 mld. Kč bychom předpokládali, že máme šanci dosáhnout na 5,5 – 6 mld. z fondu soudržnosti. Nemohu zastírat, že stále jednáme na ose ministerstvo pro místní rozvoj, ministerstvo pro životní prostředí, evropská komise příslušné DG na téma projektová dokumentace včetně kalové koncovky. Předpokládáme, že během několika následujících měsíců jednání budou uzavřená a budeme mít závažnější přislib, s jakou částkou můžeme počítat z fondu soudržnosti. Podle toho se bude řídit podíl dalších složek. Určitě alokujeme finanční prostředky z rozpočtu hl. m. Prahy, o tom nemůže být žádných pochyb, ale vedeme poměrně tvrdá jednání se zástupci státu s požadavkem, aby aspoň třetina z výnosu privatizace byla reinvestována zpátky do celé vodovodní infrastruktury na území města. V této chvíli nemohu říci, jak budeme úspěšní. Kdybychom byli úspěšní v této výši, tak předplacené nájemné je zbytečným pojmem, protože finanční konfigurace bude vypadat jinak.
	Toto je aktuální informace. Předpokládám, že na zastupitelstvu, nejspíše v březnu, budeme schopni podat informativní písemný materiál, kde stav popíšeme, kam se dovyvinul od stavu současného.
	Jiří Witzany po druhé.

P.  W i t z a n y :
	Pane primátore, děkuji za detailní odpověď.
	Druhá záležitost, neméně významná, je otázka finančních dopadů akce nazývané stěhování Magistrátu. Uplynul zhruba rok od rozhodnutí, na základě kterého Magistrát uzavřel smlouvu o pronájmu budovy Škodova paláce v Jungmannově ulici a řada zaměstnanců se přesunula do této na dvacet let pronajaté budovy. Má interpelace směřuje k panu řediteli Magistrátu Trnkovi.

(pokračuje Witzany)

	Toto rozhodnutí bylo učiněno mimo jiné na základě tabulky číslo 1 z tehdejšího tisku, na základě kalkulace, která zhruba říkala, že cena budovy ročně včetně služeb bude 240 mil. Kč a tím, že opustíme celou řadu objektů, ušetříme 287357 tis. Kč. Je pochopitelné, pokud radní dostali tuto tabulku a uvěřili jí, že se rada takto rozhodla. Rozhodla se, že je zřejmě ekonomicky výhodnější opustit vyjmenované budovy, pronajmout nemovitost v Jungmannově a přestěhovat úředníky. 
	Tehdy – a nebyl jsem sám – jsem vyslovil určité pochybnosti o věrohodnosti této tabulky. Např. v položce předpokládané nájemné za opouštěné budovy 160 mil. Kč, v druhé významné položce úspora z běžné stavební údržby, tedy z toho, že opouštěné budovy nebude muset Magistrát udržovat, 85 mil. Kč. Mám částečné informace. Víme, že dochází k pronajímání budov a k řešení celé této otázky. Podle kusých informací, které mám k dispozici, se předpoklady nenaplňují, město nedostane 160 mil. Kč nájemného, i když rozpočítám, že některé budovy jsou prodávány. 
	Za druhé zde neexistuje úspora z absence běžné stavební údržby, protože nájemní smlouvy jsou standardní. Nájemník budovu udržuje, vyměňuje si žárovky, možná si uklízí, ale nevyměňuje okna, neopravuje fasádu a tašky. Toto je odpovědnost majitele, tedy města.
	Poprosil bych pana ředitele, aby mi vypracoval tabulku ve stejné struktuře na základě aktuálního stavu – tabulku úspor z akce stěhování Magistrátu v té struktuře, jak ji předkládal před rokem, ale na základě položkové specifikace, jaký je aktuální odhad kolik budeme dostávat nájemného a jaký je součet, dále o specifikaci toho, zda běžná stavební údržba přechází do odpovědnosti nájemníků, nebo jak to bude? Myslím si, že toto je poměrně závažná záležitost. Pokud by se ukázalo, že zásadně řádově byla rada uvedena v omyl, mělo by to mít důsledky. Nejde o malé částky. Vidím, že odpovědnost na politiky padá, jak jsme viděli včera z rozhodnutí soudu týkajícího se bývalého ministra informatiky. Nechci to dávat do souvislosti, ale je to závažná záležitost. Prosím pana ředitele, aby informoval zastupitelstvo o tom, jak celá věc probíhá a jak jsou předpoklady naplňovány. 

Prim.  B é m :
	Pan ředitel Trnka má slovo.

P.  T r n k a :
	Na interpelaci odpovím písemně, vypracuji odhady a tabulky, jak jsem byl požádán. Jen několik informací, které by tady měly zaznít.
	Smyslem stěhování úřadu byla racionalizace a optimalizace fungování úřadu ve vztahu k veřejnosti, k voleným orgánům a ve vztahu k vzájemné komunikaci úřadu. Studie, která byla na počátku, definovala parametry, požadavky na objekt, co by mělo být sestěhováno a za jakých podmínek a následně odhadovala finance, které město vytěží z uvolňovaných budov. Výsledek měl být takový, aby stěhování – zlepšování služeb úřadu - nestálo město nic. Zpracovaná čísla ukazovala, že naopak město skončí s plusovými čísly 30 – 40 mil. Kč. 
	K otázce, zda tam byly zahrnuty náklady na údržbu. Bylo to předmětem diskuse na tehdejším finančním výboru. Tehdejší odhady byly kalkulovány bez těchto nákladů. Předpokládaly, že nájemné bude navýšeno o tuto položku v případě, že to bude spravovat město. Znamenalo to čisté číslo, co může město z těchto pronájmů vytěžit.
	Čísla se postupně dopřesňují, i okruh pronajímaných budov se málo mění. Město např. už prodalo Pařížskou, využilo objekt Na Strži pro potřeby dětí a mládeže – uspokojilo prioritu dětí a nikoli finanční zisk. Stále se ale pohybujeme v kladných číslech zhruba v této úrovni. Můžeme diskutovat o rozdílu jednoho milionu, ale stále se v těchto číslech pohybujeme. 
	Tabulku zpracuji. Bylo to předloženo radě zhruba před Vánoci a poskytnu to i vám.

Prim.  B é m :
	Zase si dovolím doplnit. Dostávám řadu dotazů od sdělovacích prostředků, a odpovídám stále stejně. Důvody pro stěhování Magistrátního úřadu byly nejméně tři. Za prvé neskutečná složitost a nepřehlednost, rozfrcanost magistrátních provozů do neuvěřitelných míst ve městě. Z hlediska řízení organizace, z hlediska ekonomiky provozu takové organizace stav velmi neutěšený. Jedna moderní budova, která umožní kvalitní organizaci, kvalitní řízení, byla jedním z významných kritérií.

(pokračuje Bém)

	Druhým významným kritériem byla nabídka služeb pro Pražany. Nevím, jestli jste si dali práci s tím a jestli to udělaly sdělovací prostředky, které se neustále dotazují na to jediné, a to je třetí argument, ke kterému se za chvíli dostanu – a šli jste se tam podívat, jestli jste měli příležitost posoudit novou kvalitu a starou kvalitu, jestli jste měli možnost posoudit novou kvalitu i s ohledem na poskytované služby. V každém novém prostředí je třeba se službám učit. Už jen skutečnost moderního přepážkového řízení, která nabízí transparentnější kontext, že kanceláře jsou koncipovány tak, aby především umožňovaly práci a ne nic jiného – to je ta obrovská kvalita, kterou nabízíme. Samozřejmě nejsme ve stavu sta procent kvality, protože součástí organizační změny musí být změna jistých vzorců chování a procesní změny. Na to navazuje dnes už téměř dokončený personální a procesní audit, který vede k výraznému snížení počtu zaměstnanců. 
	Nejde tady jen o snižování počtu úřadníků, ale také o změnu systému a organizace práce. To všechno je vedeno jedinou snahou – zvýšit kvalitu služeb, zjednodušit veřejnou správu. Supermarket veřejných služeb, jak jsme v metafoře celý proces nazývali, to je cílový stav. 
	V žádném případě nejsem připraven tvrdit, že jsme na sta procentech cílového stavu a ani nechci odhadovat, jak daleko jsme se dostali, ale je to proces nejvýznamnější změny v poskytování veřejných služeb na území hl. m. Prahy, pravděpodobně od vytvoření Velké Prahy nebo přinejmenším po druhé světové válce.
	S tímto druhým argumentem souvisí to, že musíme mít na paměti, jak v nových podmínkách si s tím poradí vlastní administrace úřadu – vzdělávání, školení, mediace, interaktivní programy pro naše zaměstnance, aby si na to zvykli, aby se jim to dostalo pod kůži a aby s tím byli ve finále spokojení, to je ještě velký úkol, který leží před námi, ale také se realizuje. 
	Teprve třetím argumentem byla ekonomika. Každý z vystěhovaných objektů nabízíme na trhu, to znamená výběrovým řízením hledáme nejlepší nájemce. Zvažovali jsme, do jaké míry je možné některé z objektů prodat, do jaké míry je není možné prodat. Nakonec jsme se odhodlali k tomu, že otestujeme tržní cenu ve vztahu k nájemnému, už jen z toho hlediska, že jsme si byli vědomi toho, že by okamžitě nastoupila opoziční kritika, která by říkala, že jsme se nastěhovali do nájmu, a vlastní prodáváme. Jedním z hlavních kritérií bylo udržet nájemní vztah. 
	Proč jsme se nenastěhovali do vlastního, to také dobře víte. Nemohli jsme se nastěhovat do vlastního, protože jsme neměli 2 – 3 mld. na to, abychom si postavili vlastní barák. V r. 2002 jsme byli po povodni a platili jsme zhruba 15 mld. nákladů této povodně. Měli jsme a máme jiné priority v oblasti dopravní infrastruktury a ne takové, abychom si mohli dovolit 3 mld. Kč nainvestovat do postavení vlastní budovy.
	Nájmy jsou vázány na výběrová řízení která běží. V některých výběrových řízeních se nabízí dokonce vyšší ceny. To ale neznamená, že čísla ve finále budou dramaticky vyšší než je odhadovaných 280 mil. Když někde utržíme více, objeví se možnost, abychom typově dům U Minuty využili nejen ke komerčním tržním cílům – vyhlásíme výběrové řízení a někdo tam udělá hotel a bude nám platit za exkluzivní prostory v centru města poměrné velké peníze, ale jestliže někde utržíme více, abychom je využili pro veřejný účel. V návaznosti na výsledky výběrových řízení, které někde ukazují vyšší tržní ceny, zvažujeme, že některé objektu nebo jejich části bychom použili pro veřejný účel typu např. výstavních prostor. O tom se vedou diskuse a budeme se snažit v maximální možné míře informovat zastupitele hl. m. Prahy.
	Na dotazy novinářů odpovídám, aby po nás nechtěli čísla. Jsme zavázáni kalkulací, která říká, že by to mělo být výnosné, že tam má být zisk. Byť se ukazuje, že zisk by mohl být větší, není vyloučeno, že se bude pohybovat v tom rámci, o kterém hovořil pan ředitel Trnka, protože některé z objektů nevyužijeme tržně, ale pokusíme se je nabídnout  rozumné veřejné funkci. Výstavní prostory berme jako jednu z možných úvah, o kterých se teď diskutuje.
	První kredibilní informace může přijít asi v polovině března. Prosím vás i sdělovací prostředky, buďte chviličku trpěliví. Platí, že kdo chce psa bít, hůl si vždycky najde. Vždycky nám můžete otloukat o hlavu, že to ještě teď nevíme, ale jsme vázáni správními administrativními lhůtami, výběrové řízení nějaký čas trvá. 
	Doporučuji všem, aby se šli už jen pro srovnání podívat a využili služeb v budově na Jungmannově náměstí.
	Pan ing. Březina  - interpelace internetové stránky.

P.  B ř e z i n a :
	Pane primátore, dámy a pánové, stručný podnět k našim internetovým stránkám www.praha-mesto.cz. Úvodem bych chtěl říci, že tyto stránky považuji za lepší a kvalitnější mezi orgány veřejné správy, ale přesto jsem na nich při zběžném pohledu našel některé nedokonalosti, možná neaktuálnosti.
	První neaktuálností je, že když otevřete stránku, která má pojednávat o ZHMP, tak se tam dočtete větu: Pro volební období 2002 – 2006 jsou zastoupeny v zastupitelstvu tyto strany.  Myslím si, že mezitím proběhly volby a mělo by tam být aktuální znění, to znamená r. 2006 – 2010. To je první poznámka.
	Druhá poznámka se týká činnosti zastupitelstva, které je vyjádřeno např. hlasováním tohoto zastupitelstva. Podařilo se mi zjistit, že na internetových stránkách, když si kliknete na odkaz výsledky hlasování, tak poslední zastupitelstvo, které je monitorováno tímto veřejným prostředkem, je zastupitelstvo ze 14. září minulého roku. Ze zasedání tohoto zastupitelstva občané nemají možnost se dočíst, jak jednotliví zastupitelé hlasovali. U nových zastupitelů je napsáno, že nehlasovali. Když si občan klikne na nového člena zastupitelstva, tak zjistí, že dosud ještě nehlasoval.
	Byl bych rád, kdyby tyto neaktuálnosti byly v co nejkratší době z našich internetových stránek odstraněny. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji za tyto připomínky. Pan ředitel Trnka zajistí, aby tyto nedostatky byly z internetových stránek odstraněny, a to nejen ve vztahu k novým zastupitelům, ale i ve vztahu k déle působícím zastupitelům a hlavně k veřejnosti. Jsou to stránky určené pro veřejnost.
	Paní zastupitelka Semelová – otázka bezdomovců.

P.  S e m e l o v á :
	Mám dotaz na pana radního Janečka. Dnes jsme se bavili o tom, že přišla zima, napadl sníh, bavili jsme se o úklidu silnic a chodníků a o dopravě, ale je tu problém bezdomovců. Po loňských zkušenostech, kdy problém byl řešen na poslední chvíli, bylo řečeno, že následující zimu bude řešen tento problém systémově.
	Chtěla bych se zeptat na současný stav. Vím, že se připravuje loď pro několik set bezdomovců, ale v Praze je jich napočítáno údajně 6 – 7 tisíc. Proč má být zahájen provoz této lodi až uprostřed zimy? Považuje pan radní toto řešení za systémový krok, či stačí jen loď a síly na vyhazování bezdomovců z nočních tramvají a autobusů? Jaké další kroky hodláte učinit?

Prim.  B é m :
	Pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Problém bezdomovectví nevznikl tento rok, ale je tady od začátku. Když jsem přišel jako radní přes sociální politiku, nenašel jsem koncepci, která by to dlouhodobě řešila. Bohužel, tento problém se vždy řešil až v době zimy. Od listopadu došlo k několika schůzkám se všemi městskými částmi, byla sestavena poradní komise, kde jsou zastoupeny všechny městské části. 
	Co se v této chvíli připravuje a co se již povedlo? Začala se připravovat dlouhodobá koncepce pro řešení této bezdomovecké otázky. Co se povedlo je to, že konečně sedly ke stolu všechny městské části, představitelé hl. m. Prahy, Městská policie, a dokonce se povedlo přitáhnout i cizineckou policii.
	Koncepce, která se v tuto chvíli zpracovává, je rozdělena do dvou až tří kroků. První krok je komplexní mapa bezdomovectví. Během dvou měsíců by mělo dojít ve spolupráci s městskými částmi ke vzniku 20 týmů. V každém týmu má být zastoupena městská část, Městská policie a lidé z organizací, které se touto problematikou zabývají. Tato akce má proběhnout ve dvou dnech. Výstupem z této akce má být komplexní mapa bezdomovectví. Na základě této mapy budeme postupovat dále.
	Připravovaná koncepce, kterou budu představovat na sociálním výboru, rozděluje tyto lidi do tří skupin. První skupina jsou lidé, kteří se chtějí vrátit do reálného života, druhá skupina jsou lidé, 

(pokračuje Janeček)

kteří to berou jako svůj životní styl a třetí skupina jsou bezdomovci z jiných zemí. Tam jde o spolupráci s cizineckou policii. 
	V tuto chvíli sněží, ptáte se, co se teď děje. Včera jsem mluvil s charitativními organizacemi. V tuto chvíli neotevřely svá denní centra pro tyto bezdomovce, čekají, až budou tyto teploty trvat 7 – 10 dní. V tuto chvíli nejsou naplněna ani zařízení, která zřizují Naděje a ostatní charitativní organizace. 
	Co se za měsíc povedlo? Vydala se knížka pro bezdomovce V Praze doma bez domova 2007. Knížka je průvodcem pro bezdomovce. Je tam popsáno, kde může získat nové doklady, kde jsou azylové domy, kde jsou přístřeší pro tyto lidi, kde je zdravotnické zařízení, které se těmto lidem věnuje. Trávím na tom spoustu času. Věřím, že následující zima bude řešena komplexně a podle nějaké koncepce. Tím, že jsme začali problematiku řešit v říjnu, tak si myslím, že o naše bezdomovce je dobře postaráno. 

Prim.  B é m :
	Proč loď nefunguje? Stavebně technicky to nebylo možné. K tomu, bychom ji pořídili, museli jsme dodržet zákon. Byla tam poptávková řízení, nedalo se to udělat jinak. K tomu, abychom loď zprovoznili, byla výběrová řízení, termíny smlouvy v maximálně možné zkrácené lhůtě, teplota a meteorologické podmínky nám byly velmi nakloněny. Věděl jsem, že střednědobá předpověď říká, že kolem 19. ledna se má počasí lámat. Hodně jsem tlačil na to, aby loď byla spuštěna k 15. lednu, ale technicky se to nedalo zvládnout. Loď bude dokončena a předána Naději 31. ledna. 1. února by měla v plné síle fungovat a nabízet kapacitu 250 lůžek. Bude to dramatický vstup do celého systému pomoci osobám bez střechy nad hlavou. Mrzí nás to, ale neuměli jsme to zařídit jinak.

P.  J a n e č e k :
	Doplnil bych pokud se týká lodě. Měli jsme připravený záložný krizový scénář stanového městečka na Letenské pláni, což nebude využito, protože loď bude bezdomovcům do 7 dnů k dispozici. Na této lodi jsme s charitativními organizacemi připravili rozdělení lidí do tří skupin. První skupina budou lidé, kteří se chtějí vrátit do reálného života, navštěvují kursy a chtějí pracovat. I tato loď se stává součástí budoucí koncepce, na které v tuto chvíli pracujeme. 

Prim.  B é m :
	Pan dr. Habrnal – kompetence členů rady.

P.  H a b r n a l :
	Zjistil jsem, pane primátore, že vy jste nejkompetentnější člověk, protože odpovídáte na všechny příspěvky, takže má interpelace bude směřovat k vám a ne k radě a o odpověď poprosím také vás, pane primátore, a může to být písemně. 
	Týká se materiálu, který se jmenuje působnost členů rady – je z 12. 12. Přiznám se, že některé z těchto kompetencí a hlavně jejich rozdělení na mne nepůsobí dobrým dojmem a nevím, zda to bylo dobře zvažováno. Pokud se podívám do materiálu, u vás je to správcovství zákona o vodách. Vážím si vás, pane primátore, máte dost jiné práce, ale tento zákon by měl být přiřčen někomu, kdo v této oblasti pracuje zodpovědně denně. Myslím, že to není problém primátora.
	Další je z minulosti náplň jednoho z náměstků, a jmenovala se zásobování města energiemi. Bylo tím míněno zásobování plynem, elektřinou a médiemi, které ovlivňují život ve městě. Přiznám se, že tuto odpovědnost jsem u nikoho nenašel. Buď v minulém období činnost nebyla vykonávána a není potřebná, nebo se v této chvíli opomenulo, že by ji někdo měl mít v přímé kompetenci. Důvod je prostý: není s kým o této věci jednat. Pokud jsem u nám. Klegy našel správu portfolia, je to trochu o něčem jiném než o zásobování energiemi. 
	Domnívám se, že je třeba tuto věc zvážit a někomu ji přiřknout, protože hl. m. Praha je akcionářem, který ovlivňuje dění v Pražské energetice i v Pražské plynárenské. 
	Dále bych požádal o vysvětlení rozdělení správy čisté a špinavé vody. U pana nám. Klegy jsem se dočetl, že je zodpovědný za zásobování vodou. Nenašel jsem nikoho, kdo by byl zodpovědný za odkanalizování. Našel jsem, že pan radní Štěpánek je zodpovědný za vodu ve vztahu k životnímu 
(pokračuje Habrnal)

prostředí, ale ne za odkanalizování. Tyto dvě činnosti spolu souvisí, platíme vodné a stočné. Pan nám. Klega hovoří o vodném a stočném, ale podle tohoto materiálu je zodpovědný za vodné. Bylo by rozumné věc dořešit, kdo je zodpovědný za odkanalizování. Není to o čistírně, je to o něčem jiném. Nevstoupil jsem do debaty o ceně vody právě proto, že tyto kompetence nejsou v této chvíli zcela zřejmě vymezeny.
	Domnívám se – protože materiál je starý, že by se rada měla zamyslet a materiál přehodnotit. Je v naprostém pořádku, když se radní Štěpánek zabývá životním prostředím, výstavbou čistírny, čistotou pražských vodních toků, ale to není kanalizace. Nevím, komu to patří. 
	Celý materiál se mi zdá nesmírně nevyrovnaný. Tady jsou členové rady, kteří toho mají na hrbu navaleno tolik, že si myslím, že musí pracovat i po nocích. Pak jsou členové rady, jejichž kompetence není tak významná. Protože vám, pane primátore a radě, ubíhá stodenní lhůta hájení, tak je nejvyšší čas, aby rada začala vydávat podstatně více pracovních materiálů, aby nebylo takové zastupitelstvo, že za dvě hodiny probereme celý program, abychom začali řešit to, co město potřebuje, a to především v oblasti strategických plánů a klíčových rozhodnutí. A to souvisí s kompetencemi. 
	Vážený pane primátore, interpelace je na vás, uznávám vás jako chytrého, schopného a organizačně na výši vybaveného člověka. Proto je to na vás. Nemusíte mi v tuto chvíli odpovídat.

(Prim. Bém: Nemusím, nebo mohu?)

	To záleží na vás, ale prosím o písemnou odpověď. 

Prim.  B é m :
	Písemná odpověď bude obsahovat za prvé opravu tiskařského šotku. Otázku správy zákona dělá věcně příslušný radní, v tomto případě v 70 % pan náměstek Klega, ve 30 % pan radní Štěpánek.  
	Za druhé – otázku energetického zásobování, resp. vztahu hl. m. Prahy k energetickým holdingům má na starosti podle kompetencí rady primátor.
	Za třetí – vodné, stočné, resp. rozdělení špinavé a čisté vody. Rada tradičně dělí kompetence ve vztahu k nárokům na vodohospodářskou infrastrukturu, což patří do kompetence pana nám. Klegy. Vše, co se týká životního prostředí, včetně vodních toků a čistoty vodních toků, městské zeleně, biokoridorů podél vodních toků patří do kompetence pana radního Štěpánka.
	Za poslední. Otázka ústřední čistírny odpadních vod, i když byla zmíněna okrajově, patří do kompetencí pana radního Štěpánka. Samozřejmě svými vstupy zasahuje do kompetencí paní ing. Kousalíkové, jako radní přes finance, do značné míry vstupuje do kompetencí pana nám. Klegy. Je to typické meziresortní téma, ale primární kompetence leží na panu radním Štěpánkovi. 
	Za textíček ve vašem materiálu se omlouvám, nezkontrolovali jsme to a došlo tam k nějaké chybě.
	Koncepční strategické dokumenty se chystají tak, jak jsou naplánovány v jízdním řádu rady. První dokument se jmenuje Programové prohlášení rady. V této chvíli je ve svém druhém čtení, doplňují se připomínky jednotlivých radních. Tento pátek je uzavírka tohoto kola, příští týden je jednání mezi jednotlivými radními v případě konfliktních oblastí a první nebo druhá rada v únoru schvaluje programové prohlášení. Programové prohlášení rady není prohlášení zastupitelstva, ale budeme chtít, aby bylo diskutováno na jednotlivých výborech. Teprve poté jej pošleme k připomínkám do výborů, protože si vážíme odborných názorů členů výborů, ať to jsou zastupitelé nebo experti. Dovedu si představit, že to bude jeden z dokumentů, který budeme diskutovat ne na úrovni schvalování, ale přinejmenším v interpelacích, možná v nějakém bodu, který nazveme informace o schválení programového prohlášení tak, aby zastupitelé měli možnost vést debatu na toto téma, jako jsme měli dnes možnost vést debatu bez nároku na schvalování nějakého usnesení na téma údržba komunikací, na únorovém zasedání zastupitelstva.
	V návaznosti na to přijdou koncepční materiály. Ve dvou případech se koncepčních dokumentů dotýkáme už teď, některé budou předloženy stejně s programovým prohlášením.
	Paní zastupitelka Kolínská – kauza Pankrácká pláň.

P.  K o l í n s k á :
	Vážený pane primátore, interpelace je také na vás. Pankrácká pláň je jednou z nejatraktivnějších rozvojových ploch v Praze a už asi 10 let probíhá diskuse i spor o to, jakou podobu pláň bude mít. Na jedné straně jsou návrhy developerů, vlastníků pozemků, na výstavbu převážně administrativních výškových budov, a na druhé straně jsou místní obyvatelé, občanská sdružení, která poukazují na velkou dopravní zátěž a na jiné problémy spojené s touto výstavbou.
	Jak bývá v těchto případech zvykem, nejde o dialog, ale o paralelně vedené prohlášení ať už do tisku nebo směrem k úřadům, které vedou potřebná povolovací řízení. Tento rok došlo k určitému přelomu, kdy občanská sdružení poslala do pařížské centrály UNESCO obavu o to, co plánované uspořádání Pankrácké pláně udělá s pražským zařazením do UNESCA, protože se jim zdálo, že bude narušeno panorama Prahy, které je součástí toho, proč Pražská památková rezervace je zapsána jako památka UNESCO. Tato stížnost vyvolala jakýsi zájem úřadů a politiků diskutovat s občany. 
	6. března se sešli ve složení, ve kterém byl tehdejší náměstek Bürgermeister a vedoucí odboru kultury pan Kněžínek. Ze schůzky vznikl zápis, kde se všichni zúčastnění podepsali. V zápise je mimo jiné závazek pana Kněžínka, že občanská sdružení budou informována o tom, jak se příprava projektu na Pankrácké pláni vyvíjí a budou informováni i o tom, jak probíhá debata s UNESCO. 10. ledna jsme v tisku zaznamenali zprávu, že jste pořádal kulatý stůl na téma Pankrácké pláně. Zúčastnila se toho i zástupkyně UNESCA. Ze seznamu přítomných je zřejmé, že tam nebyl přizván nikdo z občanských sdružení. O schůzce nevěděli, ani o návštěvě, a nebyl tam nikdo ani ze skupiny architektů, kteří se vyjadřují kriticky k plánům. 
	Protože jsme na začátku volebního období podepsali memorandum, kde jsme se přihlásili k otevřenosti a k přiměřenému zapojování veřejnosti do rozhodování – předpokládám, že organizační stránku věci jste neměl na starosti vy, ale pan Kněžínek, chci se zeptat, proč nebyli na schůzku nebo aspoň na nějakou její část přizváni zástupci občanských sdružení, proč tam nebyl přizván nějaký architekt, který má na výstavbu jiný názor než vedení města nebo útvar rozvoje. To je jeden dotaz.
	Druhý dotaz. V jakém stádiu je příprava nezávislé expertizy, u které pan Bürgermeister slíbil, že ji Praha bude iniciovat? V jakém stavu je příprava pravidel pro jednání o sporných stavbách, které také pan Bürgermeister podle zápisu slíbil připravit mezi ministerstvem kultury a Prahou – když je sporná stavba, jaké bude nadstandardní připomínkové nebo diskusní řízení? 

Prim.  B é m :
	Tento dotaz je tak obsáhlý, že si zaslouží písemnou odpověď. Mohu si dovolit vás opravit? Neurazíte se?
	Panorama Prahy na Pankrácké pláni bylo zničeno komunistickou zástavbou Pankrácké pláně a stavbou tří výškových budov v 70. a 80. letech. To je první konstatování. Hovořit dnes o zničení panoramatu je úvaha mylná a teze zavádějící. Jediné, o co se dnes můžeme snažit, je urbanizace Pankrácké pláně.
	Teze číslo dvě. UNESCO nemůže být znepokojeno tzv. zničením panoramatu Pankrácké pláně s odkazem na tezi číslo jedna a s odkazem na tezi číslo dvě, která říká, že při zápisu Prahy v r. 1992 byla Pankrácká plán a její panorama zničeno a UNESCO o tom velmi dobře vědělo. Tedy při zápisu Prahy na seznam UNESCO byla Pankrácká plán téměř v takové podobě jako je dnes. O tom bylo UNESCO velmi dobře zpraveno. To je druhá oprava. 
	O druhé tezi platí totéž co o první. Dnes se nemůžeme snažit o nic jiného než o urbanizaci a o kultivaci těch tří tzv. zubů.
	Za třetí. Při vší úctě k občanským sdružením a názorům věřejnosti: kdyby se hl. m. Praha historicky vyvíjelo na základě primárních impulsů od veřejnosti, garantuji vám, že by nikdy nebylo nejjedinečnější historickou památkou současné Evropy, nikdy by nemohlo nabízet tu neuvěřitelnou konfiguraci všech možných architektonických stylů na jednom malém místě, nikdy by nemohlo nabízet tak jedinečný genius loci. Naštěstí naši předkové i naši současníci – mám na mysli nikoli sebe, ale odborníky, jsou natolik osvícení, že si to uvědomují. A proto před tím, než se o nějakém názoru diskutuje na veřejnosti, nejprve se k němu přijímá tzv. odborné, expertní stanovisko. To je to, co se dělo sice ne u kulatého, ale hranatého stolu v primátorské rezidenci u příležitosti návštěvy Iren von Wiese z výboru pro památky. Jednání se zúčastnili všichni dle mého názoru renomovaní odborníci. Nevím, jestli tam chyběl někdo z tzv. odpůrců. Neznám jediného odpůrce z řad renomovaných architektů nebo architektonických studií, kteří by zastávali názor, že současná podoba Pankrácké pláně 
(pokračuje Bém)

je z urbanistického hlediska to pravé ořechové. Všichni vědí, že je třeba ji kultivovat, urbanizovat, že je třeba přijít s nějakými architektonickými koncepty. Jestli to budou výškové budovy, jaké, jak bude horizont vypadat, to je předmětem odborných jednání. Neznám žádného renomovaného architekta, který by říkal, že Pankrácká pláň je bomba, na tom si zakládejme, to se snažme udržet pro budoucí generace, stejně jako Staroměstské náměstí. 
	Na jednání s Iren von Wiese byli přítomni: ředitel Národního památkového ústavu, renomovaný, na Pankrácké pláni nikterak zainteresovaný a v odborné obci všeobecně přijímaný architekt Zdeněk Lukeš, který v mnoha ohledech patřil mezi kritiky některých z návrhů. Nebyli tam žádní fanoušci developerských zájmů. Developerské zájmy jsme nediskutovali, přiznám se, že mě nezajímají. Mne zajímá architektura, urbanizace Pankrácké pláně. Nemohla tam být účastna veřejnost, ani zástupci občanských sdružení – při vší úctě k nim.
	Za čtvrté. V debatě, která dnes probíhá na úrovní expertů, hledá se výsledná podoba vizualizace Pankrácké pláně. Variant jsem viděl za několik málo měsíců, co mám na starosti oblast územního rozvoje, i za těch několik let, co jsem měl možnost zúčastnit se některých jednání z titulu primátora, mnoho. Je zřejmé, že o některých návrzích, které se ukáží jako preferované ve finále z  hlediska expertních odborných nároků, bude nezbytné diskutovat s veřejností. Bez ohledu na to, jak to dopadne, veřejnost do tohoto procesu vstoupí, doufám šťastněji, než do této chvíle vstupuje. S velkou pravděpodobností i město se bude snažit minimalizovat rizika nebo dramata, která vznikají tím, že někdo má pocit, že s ním zástupci útvaru rozvoje města, případně orgánu v přenesené působnosti výkonu státní správy, nekomunikují. To se budeme snažit minimalizovat. Na druhou stranu nedělám si žádné iluze, že bychom mohli mluvit se všemi a ještě navíc že bychom všechny mohli uspokojit. 	Říkám tady zodpovědně, kategoricky a bez jakýchkoli snah a debat o jakoukoli polemiku nad těmito slovy: jediné hledisko, paní kolegyně, je a bude zájem města, zájem urbanistů, expertního pohledu a zájem na urbanizaci, civilizaci, kultivaci té z hlediska panoramatického nevzhledné, třemi komunistickými zuby postižené Pankrácké pláně. To je jediný náš cíl, o kterém není třeba vést polemiku.
	Nevím, jestli jsem vás uspokojil, doufám, že aspoň částečně ano. 
	Posledním přihlášeným do interpelací je pan kolega Jech.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, mám dotaz na pana primátora Béma. 14. října loňského roku jste na serveru aktuálně.cz v článku, který se týkal olympijských her, uvedl – cituji: Do konce listopadu budou k dispozici veškeré expertní analýzy a ekonomické studie mapující náklady i výnosy včetně využití olympijské infrastruktury po skončení letního olympijských her.
	Dovoluji si požádat o předložení těchto expertních analýz a ekonomických studií tak, abychom se s nimi mohli seznámit.
	V posledních dvou týdnech se v médiích objevily zprávy o tom, že komise pro přípravu olympijských her posuzuje dvě varianty – variantu Letňany a variantu Strahov. Chtěl jsem se v této souvislosti zeptat: jaká komise? Podle informací, které mám k dispozici, byla 12. 12. loňského roku usnesením rady komise pro přípravu kandidatury zrušena a žádná další komise, která by měla v náplni práce tuto problematiku, nebyla zřízena. Jsou dvě možnosti: buď jde o špatnou komunikaci mezi médii, o novinářskou zkratku, nebo se vyjadřoval bývalý člen komise nebo možná budoucí člen nějaké komise, nebo existuje nějaká komise, o které nevíme. 

Prim.  B é m :
	Začnu odzadu. Všechny komise byly zrušeny příslušným usnesením, včetně olympijské.
	Zhruba 2/3 komisí byly najmenovány minulý týden 16. ledna usnesením rady číslo 40 s poznámkou, kterou jsem řekl před chvílí, že zhruba v 1/3 komisí jsme komise nejmenovali ať už proto, že někteří radní požádali, že ještě chtějí diskutovat s předsedy různých zastupitelských politických klubů o účasti zástupců jiných politických klubů na práci komisí nebo s experti, nebo se tématu chtějí věnovat ještě více do hloubky. Bylo vyhověno. Na první únorové radě budou komise dojmenovány.

(prim. Bém)

	V případě olympijské komise to bylo poměrně jednoduché. Zrušili jsme ji a najmenovat zodpovědně jsme ji mohli až v okamžiku, kdy bylo zřejmé, že tady bude nějaká vláda a že nějaký čas bude vládnout, protože účastníky komise jsou také ministři. Účastníkem minulé komise byla exministryně Buzková, a to asi není do budoucnosti ten nejvhodnější člen olympijské komise. Zároveň jsme neměli garance a jistoty, kdo by měl být tím správným členem. V 90 % případů jsme věděli, že komise bude stejná jako předchozí – to jsou zástupci různých svazů, Českého olympijského výboru paraolympioniků atd., ale nevěděli jsme to u zástupců státu. „Komise“, byť nebyla ještě nově radou jmenována, minulý týden se sešla. Potřebovala jednat, byť nebyla formálně radou jmenována. Komise se schází, čekali jsme na poslední jména zástupců státu. Bude dojmenována na únorovém jednání rady. 
	V konkrétním rozhovoru jsem pracoval s informacemi, které jsem dostal od architektů. Pravda je, že výsledné detailní ekonomické studie i s možností využití sportovní infrastruktury po případné olympiádě, přestože jsem měl informaci, že termín je 30. listopadu, tak k finalizace textů došlo před Vánocemi, měly asi třítýdenní zpoždění. Studie jsou teď k dispozici. Je nepochybné, že budou muset být diskutovány ve výboru zastupitelstva pro územní rozvoj, určitě ve výboru infrastruktury a dopravy a s velkou pravděpodobností i ve výboru pro životní prostředí. S ohledem na možné využití olympijské vesnice v Bubnech pro stavbu vysokoškolských kolejí, potažmo v druhé alternativě v Letňanech, i ve školském výboru. K tomu budou sloužit první výbory, které se budou v průběhu ledna a spíše února zodpovědně zabývat všemi dostupnými materiály, které k dispozici máme.
	Na únorové zastupitelstvo připravíme informativní tisk a na březnové zastupitelstvo budeme připravovat procedurální tisk. Procedurální tisk se bude vázat na možný termín možného podání přihlášky k pořadatelství letních olympijských her na r. 2016. Předesílám, že v žádném případě nejsem přívržencem ani fanouškem tohoto termínu a je nanejvýš nepravděpodobné, že by Praha v tomto ohledu mohla být úspěšná, protože v r. 2012 se pořádají Olympijské hry v Londýně a je vyloučeno, že by se pořádaly o čtyři roky později na stejném kontinentu. Nicméně z hlediska olympijské diplomacie, kterou neznám, ale jak je tlumočeno, není možné se seriozně ucházet o nějaký termín, aniž byste předtím aspoň jednou, ale spíše dvakrát prohráli. Pro formu to budeme muset udělat. Kdybychom to pro formu nedělali, budeme se tím v zastupitelstvu zabývat zhruba za tři roky. 
	Z hlediska časových dispozic času máme relativně hodně, ale v březnu bude připraven tisk k projednání a k případnému schválení zastupitelstva, který se bude týkat r. 2016.
	Zda Strahov, nebo Letňany. To jsou zatím nesouměřitelná témata. Letňany jsou dopracovány z hlediska dopravních dispozic, dostupnosti, zátěže, je to lokalita vhodnější. Je rozpracovaná v několika variantách do poměrně velkého detailu. Strahov je z hlediska našich dopravních expertů mimořádně nevýhodnou lokalitou, ale z hlediska stávající infrastruktury přímo vybízí k tomu, aby se s ní něco udělalo. Teď se dopracovává studie na Strahov, aby aspoň tady byly dvě srovnatelné varianty. Jsem připraven vést o tom seriozní debatu, ale musí do procesu vstoupit nejen experti na olympijskou infrastrukturu, ale především dopravní experti, kteří budou zvažovat možnost dopravního řešení v lokalitě Strahov.
	Zbytek odpovím písemně. 	
	Tím jsme vyčerpali písemné přihlášky. Poslední dvě ústní interpelace paní Tylová a paní Kolínská. 

P.  T y l o v á :
	Nemám samostatnou interpelaci, jen k té interpelaci, která se týká nové budovy Magistrátu. Mám asi smůlu, vidím několik úředníků, a mezi nimi vidím pana ředitele OMI. Pak přijdu do této budovy, vstup je impozantní. Pak přijdu do jedné kanceláře – nebudu jmenovat, protože nevím, jestli by to nedopadlo na úředníky, že za ně interpeluji, která byla ve velikosti dvou běžných kanceláří. V současnosti tam bylo umístěno 6 lidí s výhledem prý na osm. Jednalo se o agendu, která vyžaduje soustředěné studování dokumentace. Zároveň za těmito úředníky chodí velké množství buď veřejnosti, nebo odborníků, se kterými musí konzultovat.
	Má připomínka je toho charakteru, že si nemyslím, že by pro všechny zaměstnance to byl posun k lepšímu. Pokud bude mít pan Trnka zájem a budu ujištěna, že to nedopadne na tyto pracovníky, že jsem za ně interpelovala, řekla bych, která kancelář to je a požádala bych ho, zda je 
(pokračuje Tylová)

možná změna. Prostředí mi nepřipadalo ani důstojné, ani efektivní pro práci, kterou tito zaměstnanci mají dělat.

Prim.  B é m :
	Děkuji za tuto připomínku. Dovolím si krátký komentář spíše na pana ředitele Trnku. Dříve jsme byli zvyklí mít zavřené velké kanceláře. Byla to tak trochu zašívárna, nekontrolovatelná za temnými dveřmi. Představa moderního úřadu musí odpovídat elementárním normám. Normy respektujeme, jsou to normy i evropské. Vy reprezentujete stranu, která je hodně evropská. Naše představa není taková, že bychom nehleděli na komfort pracovníků Magistrátu, ale cílem pro nás je hlavně transparentnost a komfort pro klienty Magistrátu. Kdybyste třeba navštívila kancelář města New York, zjistila byste, že to tam funguje obdobně jako na burze. V přepážkovém modelu vedle sebe sedí 250 lidí, jsou zvyklí takto pracovat a nevadí jim to. Mají mezi svými počítači malou přepážku, jsou schopni tam pracovat s veřejností. Protože komfort kanceláře je omezený, kontakt se omezuje na nejkratší možnou dobu, která je potřebná k vyřízení nějaké žádosti. Nezlobte se na mne, ale na prostudování materiálu nepotřebuji uzavřenou kancelář, kde sedím sám. Představa moderního úřadu je asi jiná než ji máte vy. Tak to bývá, někdy v představách o fungování veřejné správy se lidé liší. Naše představa je jiná než ji máte vy. Toto není diskusní fórum, toto jsou interpelace. Na interpelaci odpovídám, pan ředitel na ni odpoví ústně, ale už se k ní teď nebudeme vracet. 
	Petra Kolínská.

P.  K o l í n s k ý :
	Musím se vrátit ke své interpelaci. Nezlobte se, pane primátore, ale použil jste několik velmi nepřesných informací. Setkání s vámi se podle oficiálního zápisu účastnil i Tomáš Vlček, zástupce investora. Takže není pravda, že by developeři nebyli pozváni, dokonce po tomto setkání byla vyhrazena samostatná část setkání s developery přímo na Pankrácké pláni. Renomovaný architekt, který k jednání měl být přizván, protože je renomovaný a má výhrady proti těmto plánům, je např. Vlado Milunič.
	Neřekla jsem, že pláň nemá být zastavěna, otázka není, zda to má zůstat tak, jak je to teď, nebo zda to má být zastavěno. Otázka je, jak to má být zastavěno.
	Poslední věc v interpelaci byl příslib pana Kněžínka občanským sdružením, že budou dopředu informována o návštěvě zástupce UNESCA a že budou na jednání pozváni. Tento slib nebyl splněn.

Prim.  B é m :
	Nebudu na to reagovat, jsou to otázky na pana Kněžínka a myslím, že je zbytečné tím otravovat další zastupitele.
	Paní kolegyně Tylová.

P.  T y l o v á :
	Chtěla jsem upozornit na to, že zaměstnanci, které jsem navštívila, měli studovat poměrně náročnou dokumentaci, takže nepřijímali jednostránkové nebo dvoustránkové žádosti. Do toho jim drnčely telefony, chodily návštěvy, a měli se soustředit na to, aby vydali podle mého názoru významná rozhodnutí. Vím, pane primátore, že je několik koncepcí, já osobně tuto koncepci velkých kanceláří nepodporuji. To je otázka na jinou diskusi. Upozorňuji na malou místnost, která má být obsazena osmi lidmi. Nezpochybňuji, že tam mají být skleněné dveře, ale jde o to, aby se lidé mohli soustředit a odvést kvalitní práci.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, nevidím nikoho přihlášeného, takže mohu uzavřít část projednávání dnešního zastupitelstva v bodu interpelace, dotazy a připomínky členů zastupitelstva.
	Konstatuji, že jsme vyčerpali program dnešního jednání. Děkuji za účast. Ve 13.30 h je podáván oběd v jídelně Magistrátu hl. m. Prahy v  Platnéřské ulici. Děkuji za účast, aktivitu a hezké odpoledne.