P Ř E H L E D
dotazů, připomínek a podnětů členů Zastupitelstva hl.m. Prahy přednesených na 24. zasedání ZHMP dne 19.2.2009
____________________________________________________________
 (Schváleno v Radě HMP dne 24.2.2009)

                                                                 Termín vyřízení:  21.3.2009

P Í S E M N É

Ing. Mgr. Miroslav  P o c h e 
INT. - č. 24/1
ke smluvním vztahům se společností Incheba, k dodatku ke smlouvě na pronájem Výstaviště, který schválila Rada HMP v říjnu 2008, řešící dostavbu levého křídla Průmyslového paláce. 

                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Richterovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Předložená interpelace:
Vážený pane primátore, vážené dámy, vážení pánové,
moje interpelace směřuje na pana radního Richtera a týká se smluvních vztahů se společností Incheba. Konkrétně se chci zeptat na dodatek ke smlouvě na pronájem Výstaviště, který rada schválila v říjnu minulého roku a který má zajistit dostavbu levého křídla Průmyslového paláce společnosti Incheba do 30. září 2010.
Tento dodatek měl být podepsán už v prosince, nicméně se tomu tak, podle mých informací, dosud nestalo. Chtěl bych se proto zeptat pana radního, co s tím hodlá dělat – již v prosinci jste v mediích deklaroval, že dalším krokem – v případě neuzavření dodatku – bude vypovězení nájemní smlouvy. Můj dotaz tedy zní – v jaké fázi je příprava výpovědi a kdy bude tento materiál předložen do rady HMP.
Zajímalo by mě také, z jakého důvodu nedošlo k podepsání dodatku. Společnost Incheba v médiích prohlašuje, že je ochotná jednat a dohodnout se na vyvážených podmínkách spolupráce. Je známo, které ustanovení dodatku společnost Incheba rozporuje, resp. je známo, z jakého konkrétního důvodu dosud nepřistoupila k podepsání dodatku?
Problémy s touto společností řešíme již několik let a proto si myslím, že bychom v této věci měli rozhodnout co nejdříve.
Odpověď na interpelaci:
                                                                                                                         V Praze dne 16.3.2009
                                                                                                                                            Č.j. SE7/13/2009
Věc: Interpelace č. 24/1 přednesená na ZHMP dne 19.2.09 

Vážený pane zastupiteli,
jak jste zmínil, Rada hl.m. Prahy schválila svým usnesením č. 1483, dne 21.10.2009, znění dodatku č. 9 ke smlouvě č. NAO/58/01/000588/2001. Společnosti INCHEBA PRAHA spol. s r.o. byl zmíněný dodatek zaslán ihned následující den se žádostí o vyjádření v co možná nejkratší lhůtě.
Ve svém následném vyjádření společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. žádá hl.m. Prahu, aby postupovala podle ustanovení § 664 zákona č. 40/1964 Sb, občanského zákoníku, ve znění pozdějších předpisů, a to až do okamžiku dokončení opravy prováděné dle článku VI, odst. 6.9. nájemní smlouvy.
K uzavření předmětného dodatku ke smlouvě byla společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. znovu vyzvána dne 8.12.2008. Uzavření tohoto dodatku odmítla společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. opět 15.12.2008.
Výzva OOA MHMP ze dne 18.12.2008, k jednání v termínu od 5.1.2009 do 9.1.2009 zůstala ze strany společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. bez odezvy. Zrovna tak opakovaná výzva OOA MHMP ze dne 12.1.2009, kterou byla navíc společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. vyzvána k předložení vlastního návrhu dodatku ke smlouvě.
Společnost INCHEBA PRAHA spol. s r.o. 27.1.2009 požádala o snížení nájemného. V reakci na to byla vyzvána dopisem ze dne 4.2.2009 k zahájení jednání s tím, že otázka snížení nájemného je v daném okamžiku předčasná do doby dořešení úhrady pojistného plnění za požár západního křídla Průmyslového paláce na účet HMP a splnění závazku nájemce na zajištění provedení rekonstrukce areálu Výstaviště v Holešovicích vlastním nákladem.
V současné době je ze strany HMP na základě stanovisek advokátních kanceláří připravována možnost odstoupení od nájemní smlouvy č. NAO/58/01/000588/2001.
Dále pak je podán Obvodnímu soudu pro Prahu 6 návrh HMP na nařízení předběžného opatření proti společnostem UNIQA pojišťovna, a.s. a Česká podnikatelská pojišťovna, a.s., jímž se hlavní město Praha bude domáhat nařízení předběžného opatření, kterým by bylo shora uvedeným pojišťovnám uloženo, aby se zdržely výplaty pojistného plnění z příslušné pojistné smlouvy jiné osobě než hlavnímu městu Praze bez písemného souhlasu hlavního města Prahy.
                                                                                                         Ing. Milan  R i c h t e r  v.r.
                                                                                                                   Radní hl.m. Prahy
 Vážený pan
 Ing.Mgr.Miroslav Poche
 - ZDE -
________________________________________________________
       
Ú S T N Í

JUDr. František  H o f f m a n 
INT. - č. 24/2
k návrhu klubu KSČM –  pomoc sociálně slabým rodinám s dětmi  z rozpočtu města v rozsahu cca 350 mil. Kč. Pro žáky základních škol a učňovského školství formou 3 šeků pro každého žáka na nákup školních pomůcek, oblečení, příspěvku na školu v přírodě, lyžařský výcvik. Požadavek na posouzení finančním výborem ZHMP a výborem ZHMP pro výchovu       a vzdělávání.
Předáno k vyřízení primátorovi hl. m. Prahy (kopie nám. Kousalíková a
                                                                          předseda finančního výboru ZHMP 
                                                                          JUDr. Hulinský, Ph.D.)
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Přednesená interpelace:
	Vážený pane 1. náměstku, vážení členové zastupitelstva, každý den, když sleduji sdělovací prostředky, zjišťuji, že republikou zmítá hluboká krize. Než krize dorazí do hl. m. Prahy, mám určitý návrh na řešení krize směrem k těm, kterých se krize dotýká, a oni za to nemohou. Je to směr k našim žákům našich základních, středních nebo i učňovských škol. Máme následující návrh.
	Škoda, že odešel správce financí, ale vidím tady předsedu finančního výboru, myslím si, že ho může nahradit. Obrátím se i na paní nám. Kousalíkovou, která má na starosti školství.
	Naši zástupci v těchto výborech – jak ve výboru školství, tak ve finančním, předloží podrobný návrh. Přednesu kostru našeho návrhu.
	Chtěli bychom, abychom z rozpočtu hl. m. Prahy uvolnili částku zhruba 350 mil. Kč, která půjde směrem k žákům základních, středních a učňovských škol, ať to jsou školy státní nebo soukromé. Myslíme, že by bylo dobré, kdyby si žáci odnesli společně s vysvědčením 30. června tři šeky. Jeden by byl na nákup pomůcek pro školu na následující školní rok, druhý na nákup oblečení, které je potřeba, protože děti rostou, a třetí by byl na to, aby všichni mohli jezdit na školy v přírodě, na hory atd. Celková suma těchto tří šeků byl činila 5000 Kč.
	Nechceme dávat peníze, protože někteří rodiče by je mohli zneužít jiným směrem než k čemu jsou určeny. Chci, aby školský i finanční výbor posoudil, jestli tato cesta je možná. Jde také o to, že se peníze utratí a je to i směrem k obchodníkům, u nichž se tyto věci koupí. Pomůžeme tím oživit obchod. Obchodníci nemusí všichni krachovat, vytvoří nějaké daně, které se nám vrátí. Chceme pomoci rodinám, aby krize, která se na nás neodvratně řítí, neměla dopad na ty, kteří za to nemohou, to je na děti, aby se mohly realizovat, měly pomůcky, oblečení a nemuselo jich jet ze 30 dětí na hory jen 7, protože rodiče na to nemají. Nechci rozlišovat chudé a bohaté rodiny, někdy v bohatých rodinách nedají dětem tolik, co v chudých rodinách. Finanční prostředky by šly za dětmi. Toto je náš návrh, který bychom chtěli prostřednictvím našich zástupců jak ve finančním, tak ve školském výboru uplatnit.
Nám.  B l a ž e k :
	 Vaše interpelace bude zodpovězena panem primátorem a bude o tom dále diskutováno.
Odpovědi na interpelaci:
Primátor hl.m. Prahy:
V Praze 18. března 2009

Vážený pane předsedo,
v úvodu své odpovědi na Vaši ústní interpelaci z 24. zasedání Zastupitelstva hlavního města Prahy dne 19. 2. 2009 bych Vás chtěl ujistit, že Váš fiskální návrh směrem k žákům základních škol a studentům středních škol (resp. učňům) na území hl. m. Prahy bereme s plnou vážností, jakou si jen takováto iniciativa v době hospodářské recese zasluhuje. Na druhou stranu, částka cca. 350 000 tis. Kč z rozpočtu hl. m. Prahy v podobě daru 5 tis. Kč každému žákovi ZŠ a studentovi SŠ (resp. učni) představuje značný objem finančních prostředků. 
Jak jistě víte, přistupuji k hospodárné péči o městskou pokladnu s maximální zodpovědností, neboť se domnívám, že voliči na nás, politiky, vložili břímě rozpočtového hospodářství s důvěrou, že s ním bude nakládáno disciplinovaně, rozumně a s rozvahou. Ekonomická zodpovědnost a racionalita je ostatně podle mého názoru tou nejlepší odpovědí na výzvy, které před nás – a i před jiné hospodářské subjekty – aktuální hospodářská krize staví.
Proto se rozpočet hl. m. Prahy v posledních letech vyznačuje svým vyrovnaným, resp. přebytkovým hospodařením, které napomáhá snižování městského dluhu. Jinými slovy, snažíme se dále nezatěžovat budoucí generace žijící v našem krásném městě dalším zadlužováním, a kromě toho dlouhodobé pražské závazky dokonce splácíme. To ovšem na úkor některých veřejných výdajů, které nepovažujeme za prioritní nebo které se nám daří meziročně uspořit.
V případě Vašeho návrhu jde vlastně o druh fiskálního impulsu na poptávkové straně ekonomiky. Ten sice v tomto nelehkém čase může soukromému podnikání nepřímo pomoci, ale zastávám názor, že nikoliv tak efektivně, jako případný stimul na nabídkové straně; jinými slovy, účinná pomoc firmám na nákladové straně (a to například prostřednictvím nezvyšováním daní, poplatků a cen). Každé výdajové fiskální opatření má ale právě stejně objemnou takříkajíc druhou stranu mince, tedy daně, resp. odložené daně v podobě dluhu. Dluh ovšem musí být v budoucnu stejně splacen; jinými slovy, aktuální veřejný výdaj v případě dluhového financování nutně vyžaduje budoucí veřejný příjem.
Mimoto, důležitou otázkou hospodářsko-politického cílení v této věci je, zdali je reálné zajistit, aby navrhované výdaje nepřímo prospěly ekonomice města, a tedy nikoliv podnikům sídlícím mimo jeho území, tzn. v regionech, které se na financování takovéhoto opatření účinně neúčastní, či dokonce dovozu. Analogicky, je na zvážení, zdali je žádoucí z městského rozpočtu přímo finančně podpořit školáky/občany jiných regionů, kteří do školských zařízení na území hlavního města pouze dojíždějí.
Domnívám se, že hlavní tíha hospodářsko-politické zodpovědnosti v souvislosti s aktuální světovou ekonomickou krizí spočívá na centrálních vládách spíše než na jejich místních úrovních. Právě ústřední státní orgány by totiž mohly zajistit, že k ekonomickým subjektům na daném území bude v rámci připravovaných vládních opatřeních přistupováno rovnocenně, tedy nikoliv tak, aby byl podporován jen jeden hospodářský sektor nebo region, tím spíše pouze region, jehož HDP na obyvatele zdaleka převyšuje okolní geografické oblasti, a je tak v tomto měřítku relativně bohatým. Obecně tedy předpokládám, že vhodnější platformou pro cílené řešení systémového charakteru by bylo ministerstvo školství, resp. ministerstvo práce a sociálních věcí, které se ostatně sociálními aspekty současného ekonomického vývoje zcela jistě zabývá. Přitom se zároveň domnívám, že současný sociální systém se o problémové případy obecně umí postarat.
S pozdravem
                                                                         MUDr. Pavel  B é m  v.r.
                                                                            Primátor hl.m. Prahy
Vážený pan
JUDr. František Hoffman
předseda Kontrolního výboru ZHMP
MHMP
-  zde -

Náměstkyně  Kousalíková:

Předseda finančního výboru JUDr.Hulinský:

________________________________________________________
RNDr. Lubomír  H a b r n a l 
INT. - č. 24/3
k problematice koncepce pražského zdravotnictví; zda existuje představa o možnosti vlastní pražské nemocnice; způsoby podpory zdravotnictví z rozpočtu města.

                                                                          Na jeho vystoupení reagoval radní Pešák.
                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Pešákovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Přednesená interpelace:
K této interpelaci mě vedl článek v novinách o mimořádných výsadách zastupitelů na Praze 1 v Nemocnici Na Františku, která patří Praze 1. Přeji jim to, ale rád bych věděl, jaká je koncepce zdravotnictví v celém hl. m. Praze, zda je úvaha, že hlavní město bude mít svou nemocnici. Rád bych se tam přihlásil pro prioritní práva, ale do této chvíle nevím, která to je – to je v uvozovkách.
	Dotaz směřuje na pana radního Pešáka, zda existuje nějaká představa o pražském zdravotnictví, o tom, kam by Praha měla směřovat své finanční prostředky jiným způsobem než podporou Nemocnice Na Bulovce. Jaký je vztah Prahy ke zdravotnickým zařízením městských částí, protože tam patří i LDN v Obloukové, která je pod správou Prahy 10, a mnoho jiných zařízení. Přiznám se, že do této chvíle mi není jasno, jak přistupovat k těmto zdravotnickým zařízením, která patří městským částem, k fakultním nemocnicím, které patří státu, eventuálně k soukromým ambulancím, které jsou podporovány grantovou politikou jak ministerstva zdravotnictví, tak i z našich zdrojů. Ve chvíli, kdy ministryně zdravotnictví je členkou ODS, předpokládám, že jednání bude snazší než v minulosti. 
	Upozorňuji, že můj dotaz není polický. Nechci politickou odpověď, ale praktickou odpověď, odpověď radního pro zdravotnictví k občanům hl. m. Prahy. Protože můj dotaz je širší, budu rád, když bude odpovězeno písemně, abyste měl dostatek času na kvalifikovanou odpověď. Děkuji, pane radní, i ostatním za pozornost.
Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Pešák chce reagovat.
P.  P e š á k :
	V úvahách rady hl. města je zvážení projektu městské Nemocnice Na Bulovce. O jiných nemocnicích se v současné době neuvažuje.
	Vztah k jiným zdravotnickým zařízením, ať je provozují městské části, stát nebo soukromé subjekty, je pouze takový, jaký nám umožňuje, zdravotnická legislativa. Znamená to, že na jedné straně se vyjadřujeme ke všem změnám stran registrací apod., na druhé straně, je-li k tomu důvod, podpoříme tato zařízení bez ohledu na to, zda jsou státní, nestátní, provozovaná městskou části nebo kýmkoli jiným, finanční dotací.
	Koncepci pražského zdravotnictví připravujeme. Troufám si říci, že máme k dispozici díky spolupráci, která nebývala v předchozí době příliš zvykem a nebyla příliš plodná, dnes funguje, zejména s pražskou VZP máme k dispozici data, která jasně vypovídají cosi o podfinancování pražského zdravotnictví z hlediska srovnání s jinými kraji.
	Pokud se nám podaří – jednáme v této věci společně s panem primátorem – tuto věc posunout k lepšímu stavu, pomůžeme především státním nemocnicím, protože ty jsou konzumenty  největšího balíku. Podfinancování klasické zdravotní péče je zde největší.

Nám.  B l a ž e k :
	Myslím, že ještě bude následovat písemná odpověď.
Odpověď na interpelaci:
                                                                                                        V Praze dne 19. března 2009
								          Č.j.SE 5 – 24/09
Vážený pane zastupiteli,
      má písemná odpověď na Vaši interpelaci bude i tentokrát vycházet z mé verbální reakce na jednání Zastupitelstva hl. m. Prahy. Vzhledem k tomu, že jsem v ní všechna podstatná témata zmínil, budu je v žádoucím směru rozvíjet a případně doplňovat.
     Jak jsem zmínil ve své ústní reakci, Rada hlavního města ve shodě se svým programovým prohlášením uvažuje o projektu městské nemocnice, která by vznikla z Fakultní nemocnice Na Bulovce. Je to logické, neboť právě tato nemocnice svým charakterem, strukturou lůžek i odborností nejlépe odpovídá potřebám města na strukturu a objem zdravotní péče. Její součástí je např. onkologické centrum, jehož význam pro Pražany v důsledku stárnutí populace a tedy zvyšující se pravděpodobností výskytu nádorových onemocnění stále roste. Navíc podíl městského majetku je nejvyšší právě v této nemocnici.
Pravdou však je také to, že myšlenka transformace Fakultní nemocnice Na Bulovce v Metropolitní nemocnici byla do programového prohlášení Rady včleněna v době, kdy se velmi intenzivně připravoval zákon o univerzitních nemocnicích. Legislativní práce rozvíjející tento záměr se však v podstatě zastavily, na což musí Rada reagovat ve svém koncepčním uvažování. V současné době je pro její rozhodování připraveno vyhodnocení studie posuzující možné varianty fungování městské nemocnice vytvořené na půdorysu FNB. Z výsledků studie plyne, že současný stav nemocnice není ani v oblasti úrovně péče ani v oblasti ekonomické efektivity právě nejlepší. Studie také ve variantách kvantifikuje množství finančních prostředků, které do nemocnice bude nutno v nejbližší době investovat. S výsledky studie Vás rád po projednání Radou seznámím.
Uvedené si tedy dovolím shrnout konstatováním, že Rada v současnosti uvažuje o vytvoření Metropolitní nemocnice pouze z Fakultní nemocnice Na Bulovce a nezabývá se úvahami o realizaci tohoto projektu na základě nemocnice jiné, a to ani nemocnice zřizované státem ani městskou částí. Za systémovou alternativu vytvoření Metropolitní nemocnice by bylo možné považovat vstup Hlavního města do parciální zřizovatelské role u fakultních nemocnic působících na území Prahy. To by však bylo možné jedině v souvislosti s obnovením legislativního procesu řešícího transformaci fakultních nemocnic. Pro tento případ zástupci hlavního města již v roce 2008 navrhli zařadit mezi zřizovatele univerzitních nemocnic k Ministerstvu zdravotnictví a příslušným univerzitám také kraje, na jejichž území nemocnice sídlí. Dle mých informací je v současnosti v tomto smyslu připravován poslanecký návrh, který by specifikoval a konkretizoval výši podílu jednotlivých subjektů i jejich vztahy, práva a povinnosti.

     Ve Vaší interpelaci se však ptáte na ucelenější představu o směřování pražského zdravotnictví. Nejen proto, že tento úkol mám uložen programovým prohlášení, ale hlavně proto, že je všeobecně patrná nutnost efektivnějšího využívání finančních prostředků, které jsou k dispozici na financování zdravotní péče na území hlavního města, takový materiál připravuji. V rámci příprav jeho analytické části se podařilo navázat velmi dobrou spolupráci s širší skupinou odborníků a také se zástupci zdravotních pojišťoven. Troufám si říci, že máme k dispozici data, která jasně popisují vztahy mezi strukturou a nákladností péče poskytované na území hlavního města a strukturou pacientů, jimž je poskytována. Tato data kvantifikují migraci pacientů za péčí do hlavního města, popisují „spádovou oblast“ pacientů využívajících zdravotní péči v pražských nemocnicích  a poskytují srovnání s úrovní financování mezi Prahou a jinými kraji. Ukazuje se, že toto srovnání nevychází pro Prahu příliš dobře, a proto považuji za svůj úkol v této oblasti dosáhnout alespoň dílčího narovnání.
     S úctou
                                                                                               PhDr. Milan  P e š á k   v.r.
                                                                                                      Radní hl.m. Prahy
Vážený pan
RNDr. Lubomír   H a b r n a l
V Nížinách 427/15
109 00  P r a h a   10
________________________________________________________
RNDr. Jiří  W i t z a n y, Ph.D. 
INT. - č. 24/4
k nové legislativní úpravě, které přenáší odpovědnost na hlavní město, pokud jde o úklid chodníků – značné finanční náklady Vznesl dotaz, co hl.m. Praha činí pro to, aby zabránilo definitivnímu schválení  tohoto zákona.
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Blažkovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.

Přednesená interpelace:
	Rád bych využil interpelaci ke stručnému vlídnému dotazu zejména na pana náměstka, který zodpovídá za oblast legislativní. Zaregistroval jsem v médiích informaci o přijatém zákonu, který ukládá obcím postarat se o úklid sněhu. V nedávných dnech jsem také musel několikrát vzít do ruky koště a věnovat se této robotě – slovy senátora Kubery. Nejsem velkým příznivcem této činnosti, ale na druhou stranu si uvědomuji, že pokud by tato odpovědnost spadla na hl. m. Prahu, výsledkem by byly vysoké finanční dopady pro rozpočet a sníh by nebyl uklizen do 8 hodin na většině příslušných chodníků. Co činí hl. m. Praha pro to, abychom definitivnímu přijetí této legislativní změny zabránili? Co činíme pro případ, že by vstoupila v platnost?
Nám. B l a ž e k :
	Budu stručný, není přítomen ani pan primátor, ani kolega Štěpánek, kteří včera operativně reagovali na schválení ve Sněmovně. Za sebe mohu říci, že jsme předložili dostatečný počet argumentů pro to, aby tento návrh v Poslanecké sněmovně nebyl schválen. Nebyla to klasická vládní předloha, neprošla klasickým kolečkem legislativního procesu. V médiích jste jistě zaregistroval, že pan radní Štěpánek společně s panem primátorem budou oslovovat senátory za Prahu a i další s vysvětlujícím dopisem se žádostí o neschválení tohoto návrhu. Nevím, jak to dopadne, záleží to na senátorech, případně pokud to Senát odmítne tak na poslancích. Město Praha na to deklarovalo svůj názor, ale síla Prahy je taková, jaká je, zákony neschvalujeme, můžeme se k tomu maximálně vyjadřovat a žádat především pražské poslance a senátory o odpovědný přístup k řešení tohoto problému. Bude následovat písemná odpověď.
Odpověď na interpelaci:
________________________________________________________
Ing. Antonín  W e i n e r t, CSc. 
INT. - č. 24/5
k umísťování hracích videoterminálů na území hl.m. Prahy, zejména v provozovnách, kde se hrací automaty ruší. Doporučil, aby byla vyvinuta legislativní iniciativa, aby schvalování umístění videoterminálů podléhalo schválení obce, resp. MČ. 

                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Blažkovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.

Přednesená interpelace:
	Vážení kolegové, má interpelace směřuje k vám, pane náměstku, a týká se umisťování videoloterijních terminálů na území hl. m. Prahy. Jak všichni víme,  hl. m. Praha vytáhlo do svatého boje proti výherním hracím přístrojům, což je správné, aby se omezily negativní jevy, které jsou s těmito přístroji spojené. Nicméně se objevuje spojitá nádoba, která tkví v tom, že na jedné straně rušíme provozovny s hracími přístroji, ale ministerstvo financí nám umisťuje do těchto provozoven nový typ terminálu, který je elektronický, ale který legislativně nepodléhá souhlasu obce, to znamená ani hl. m. Prahy, ani městských částí. Např. na Praze 10 jsme zrušili několik terminálů, kterých jsou zhruba desítky, a na druhé straně nám tam vyrostly stovky nových terminálů na místech zrušených hracích přístrojů.
	Má interpelace směřuje k tomu, že obec a městská část se problému nezbaví, nezbaví se negativních důsledků s tím spojených, protože to přechází na jiný typ výherního zařízení. Má snaha je taková, aby hl. m. Praha vyvinulo legislativní iniciativu v tom smyslu, že by umisťování těchto nových typů přístrojů podléhalo schválení obce, městské části, a s tím samozřejmě zajištěné výhody ve formě inkasa v případě povolení, které by přišlo na městskou část.
	Chci se zeptat pana náměstka, zda v tomto smyslu Praha něco podniká a zda se můžeme dočkat změny k lepšímu. Děkuji.
Nám. B l a ž e k :
	Budu stručný, je to téma na písemnou odpověď. V březnu, maximálně v dubnu budu na zastupitelstvo předkládat návrh novely vyhlášky, kterou jsme tady projednávali koncem loňského roku. Chci upozornit na tři věci. Především jsem upozorňoval při předkladech vyhlášky, že tady existuje riziko toho, že výherní hrací přístroje budou nahrazovány tzv. videovýherními terminály či videoterminály. Také se to potvrzuje.
	Přistoupili jsme k tomu, že jsme dali jasná pravidla. Bohužel je pravda, že videoterminály nejsou poplatné tomuto režimu. Schvaluje a povoluje je ministerstvo financí zcela mimo kompetenční možnosti obcí či městských částí, na jejichž území se tyto videoterminály zřizují. Několikrát jsem s ministry financí – ať se jmenovali Sobotka, Kalousek, či kdokoli jiný – na to upozorňoval už jen proto, že je to špatný princip. Výherní hrací přístroje mohou obce regulovat, pokud se k tomu rozhodo a když je na svém území mají, plynou z toho příjmy, které investují do dětských hřišť apod., ale u videoterminálů nemají možnost ovlivnit jejich výskyt na území dané části, ani nemají možnost konzumovat jakýkoli příjem z těchto videoterminálů. Je to příjmem pouze státu, tedy ministerstva financí.
	Přestože se připravuje nový zákon, dostal jsem do ruky věcný záměr herního zákona, vyjadřovali jsme se k tomu, ale je to běh na dobu možná čtyř let. V materiálu, který budu v březnu předkládat, s největší pravděpodobností přijdu s návrhem novely stávajícího zákona, aby se tyto terminály dostaly do režimu klasických výherních hracích přístrojů. Není to nic složitého, je to jasná novela. Jak budeme úspěšní, to nevím, ale rozhodně budu chtít na zastupitelstvu, aby se k tomu vyjádřilo. Jestliže mě pověří jít s tím do Poslanecké sněmovny, předstoupím před Poslaneckou sněmovnu s tímto návrhem, protože není možné, aby se videoterminály za posledních tři čtvrtě roku ztrojnásobily, což je důsledkem tlaku na omezování výherních hracích přístrojů a provozoven, které jsou jimi vybaveny.
	Bude písemná odpověď, ale nejlepší odpovědí bude předklad březnovému zastupitelstvu.
Odpověď na interpelaci:
________________________________________________________