Stenozápis z 20. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 30. 10. 2008
Prim.   B é m :
	Vážené členky ZHMP, vážení členové ZHMP, vážené paní starostky, vážení páni starostové, páni senátoři, páni poslanci, vzácní hosté, dovolte, abych vás přivítal a tím také zahájil 20. zasedání ZHMP. Vítám mezi námi všechny přítomné, vítám mezi námi i naše hosty.
	Dovolte, abych konstatoval, že zasedání bylo řádně svoláno, byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte, abych připomněl, že i průběh dnešního zasedání se přenáší přes internetové stránky na adrese www.magistrát.praha-město.cz. 
	Dámy a pánové, dovolte, abych využil mimořádné příležitosti, že se scházíme několik dní po uzavření volebních místnosti od 2. kole senátních voleb. Mám tu čest a radost, že zde mezi námi mohu přivítat 3 nově zvolené senátory za hl. m. Prahu. Jsou jimi pan senátor Škaloud, Kladívko a Schwarz. (Potlesk).
	Vzhledem k tomu, že podobně jako poslanci Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR jsou vítáni na jakémkoli zasedání zastupitelstva, neboť mohou přednášet různé iniciativy, případně pozdravy, totéž platí o zástupcích druhé komory Parlamentu ČR. Než přivítám poslankyni Kateřinu Jaque a předám jí slovo, které se nepochybně bude týkat mimořádně atraktivního a významného tématu – otázky budoucí podoby funkce Letenské pláně a parku na Letné, tak i s ohledem na význam proběhlých senátních voleb, poprosil bych, aby senátoři adresovali zastupitelkám a zastupitelům svůj pozdrav a možná sdělení, které nechám především hlavně na nich. Pánové, blahopřeji a máte slovo. 

P.  Š k a l o u d :
	Vážení zastupitelé, vážení hosté, chtěl bych vás pozdravit. Již jedno volební období jsem v Senátu prožil, jsem senátor za Prahu. Neznamená to, že bych měl např. podporovat Prahu na úkor jiných obvodů, senátoři by měli podporovat celospolečenský zájem. Na druhou stranu se těším na to, jak budu spolupracovat s hl. m. Prahou na problémech, které ji tíží a podporovat ji v legislativních změnách. Velice dobře si vzpomínám za změny DPH u odpadu nebo na omezení nočního provozu u zastaváren a prodloužení správního řízení u některých oblastí. Děkuji vám za pozornost, těším se na spolupráci. Věřte mi, že budu intenzívně poslouchat Prahu a její problémy. Děkuji vám. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji panu senátoru Škaloudovi, slovo má pan senátor Kladívko.

P.  K l a d í v k o :
	Vážení zastupitelé, vážení starostové, dámy a pánové, přeběhl jsem ulici – z jedné komory Parlamentu do druhé. Znamená to, že budu spolupracovat s vámi, zastupiteli především v otázce bezpečnosti. Těším se na spolupráci, bude trochu jiná, ale role, která mi náleží, bude taková, abychom ve spolupráci s vámi pro Prahu získali další policisty, abychom ve spolupráci s vámi zajistili v Praze lepší bezpečnost a abychom zařídili Praze zlepšení celkového života všech občanů hl. m. Prahy. Děkuji. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane senátor. Slovo má pan senátor Schwarz.

P.  S c h w a r z :
	Vážené dámy a pánové, chtěl bych vás také pozdravit a zároveň bych chtěl poděkovat za hlasy a důvěru, kterou jste mi dali. Budu se snažit hájit zájmy Prahy a vést pražské zdravotnictví k lepšímu. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Máme ještě jednu novinku. Praha má také nového poslance. Pane poslanče Janečku, i vy máte slovo.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, je pravda, že bych chtěl pogratulovat našim úspěšným senátorům. Stal jsem se poslancem, včera jsem složil slib. Myslím si, že mám jedinečnou možnost propojit komunální politiku s parlamentní. Naši parlamentní kolegové  nám občas představí zákon, se kterým se na úrovni komunální politiky pereme. Jdu tam se 4 jasnými cíli. 
	Prvním cílem je novela zákona o sociálních službách. Zápasíme s tím, není to ideální zákon a doplácí na to hlavně naši postižení. 
	Další zákon, kterému se chci věnovat, je zákon o bezdomovectví. Je to problém, který je přenášen z republikové politiky hlavně na krajská města. Myslím si, že by Praha měla dostat i více peněz z rozpočtu, protože si to jistě zaslouží. 
	To jsou mé základní body, kterým se chci v Parlamentu věnovat. Doufám, že to zvládnu. Za půl roku to vyhodnotím a pokusím se to skloubit tak, aby to neomezilo ani jednu z mých funkcí.
	Chtěl bych podotknout, že plat poslance jsem věnoval na charitativní účely. (Potlesk)

Prim. B é m :
	Děkuji panu poslanci Janečkovi. Nyní přichází prostor pro paní Kateřinu Jaque, která mě požádala o to, aby mohla vystoupit na zasedání zastupitelstva. 

P.  J a q u e :
	Vážený pane primátore, vážené paní a pánové radní, vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, dámy a pánové, velice děkuji za toto vlídné přijetí a možnost zde velice krátce promluvit.
	Před rokem zahájili občany Prahy 7, ale i dalších městských částí kampaň nazvanou Zachraňme letnou. Hlavním cílem jejich snahy bylo zabránit výstavbě ocenária v místě bývalého Stalinova pomníku – zaplať pán bůh, že už tam není - a výstavbě nového fotbalového stadionu na Letné. Občané volají v této petici po široké diskusi o budoucnosti Letenské pláně a o veřejném prostoru města, který je dlouhodobě pod silným tlakem soukromých investičních záměrů. To všichni víme.
	Kampaň si získala podporu 7100 občanů, kteří se svým podpisem připojili k výzvě určené vám, zastupitelkám a zastupitelům hl. m. Prahy  a žádají vás, abyste záměry na stavbu ocenária a stadionu na Letné v brzké době projednali.
	Osobně si dovoluji připojit se jako jedna ze signatářek k žádosti, abyste urychleně předložili naší veřejnosti jasný a srozumitelný výklad dalších urbanistických plánů, které získají vaši podporu a vyjadřují naději, že budou citlivým způsobem reflektovat zájmy obyvatel hl. m. Prahy, respekt k historickému dědictví a kulturním hodnotám a také citlivě ochrání naši společnou zeleň. Pro úplnost uvádím, že stavbu národního fotbalového stadionu na Letné za takový záměr nepovažuji, navzdory tomu, že fotbal mám ráda. Naopak, považuji takovou myšlenku za absurdní.

(pokračuje Jaque)

	Pane primátore, symbolicky jste z rukou paní Somerové a mých převzal náklaďáček se 7100 podpisy a také balon s logem občanského sdružení Zachraňme Letnou. Je to balon, který připomíná modrou, nikoli zelenou planetu, a proto věřím, že vám bude zdobit vaši kancelář.  
	Děkuji za možnost zde vystoupit a za pozornost, kterou jste mi věnovali. Přeji klidné a příjemné jednání dnešního dne a novým senátorům a také poslanci hodně štěstí v jejich práci. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  B  l a ž e k :
	Pan primátor má slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, modrou planetu máme rádi, stejně jako Letenskou plán. Dovolím si paní poslankyni a paní Olze adresovat tři nebo čtyři kratičké teze. Za prvé. S Letnou má hl. m. Praha jediný plán, a to po dokončení obrovské infrastrukturní stavby vnitřního městského okruhu, která je dnes nekonečnou zátěží nejen pro Letnou, ale i pro všechny rezidenty, kteří bydlí v blízkém či vzdálenějším okolí, Letenská pláň se opět promění v centrální městský park, jehož základní dominantou je veřejná zeleň.
	Druhou funkcí je funkce odpočinková, relaxační, která bude odpovídat logice centrálního parku města.
	Třetí funkce – bude součást intravilánu města v bezprostředním dotyku s Pražskou památkovou rezervací. Žádné urbanistické zásahy, které by mohly na dobu poškodit nebo změnit tvář Letné. 
	Tím se také dotýkám dnes pro mne okrajových témat, protože funkce, o které jsem mluvil, je klíčová. Okrajovým tématem je historická debata na téma chobotnice nebo jiné vesmírné těleso, které by mohlo přistát v západní části Letenské pláně. Jsem přesvědčen, že tam nepřistane a nic nenasvědčuje, že by tam přistát do budoucnosti mělo. Naopak, budu tím, kdo bude navrhovat, aby tato funkce pozemku, který byl původně vybrán pro možnou stavbu Národní knihovny, byla v územním plánu změněna na zeleň. 
	Ocenárium – historické téma, které se vrací v cyklech jednou za 2 nebo 4 roky. V tuto chvíli nevidíme žádnou možnost, jak tomuto projektu dát zelenou, naopak vidíme možnost dát zelenou zelené Letné.
	 Gigantická stavba národního fotbalového stadionu, což jsem slyšel ve sdělovacích prostředích, je utopie. Je to také iracionální úvaha. Je dobré, že Kateřina Jaque fandí fotbalu, na tom bychom se shodli ve větším počtu v zasedací síni zastupitelstva. Určitě je realitou, že fotbalový stadion Sparty na Letné je a zůstane tam, je také realitou, že není žádným urbanistickým skvostem, že si žádá investici do fasády a investiční prostředky do rekonstrukce, ale že by z něj měl vyrůst gigantický národní fotbalový stadion je vyloučeno. Pohybujeme se v centrální části města a není to možné. 
	Horizont 2 – 2,5 let, kdy se Letná po dokončení stavby městského okruhu promění v daleko funkčnější a estetičtější centrální park města, je realitou.
	Děkuji za iniciativu i za ušlechtilý, estetický, elegantní a vkusný styl předání petice. Myslím si, že je to přesně ten model a formát, který do politiky ať komunální, tak velké patří. Děkuji a bereme to vášně.
	Můžeme pokračovat dalším programem. Dovolte mi, abych ještě využil poněkud nestandardního zahájení dnešního zastupitelstva, které je orámované nejen touto peticí a přáním paní poslankyně vystoupit - připomenu, že podle č. 9, odst. 8 jednacího řádu zastupitelstva, pokud o slovo požádá člen vlády, poslanec či senátor, musí mu být uděleno, což jsme udělali, a tím jsme naplnili náš schválení platný jednací řád  -  abych poblahopřál 
(pokračuje Bém)

paní ing. Lence Alinčová a panu Petru Zajíčkovi, kteří se mezi dnešním a minulým zastupitelstvem dožili významného kulatého životního jubilea. U žen se jubileum nezmiňuje – Lenko, blahopřeji, a u kol. Zajíčka mohu říci, že se jedná o muže, který má primát – je nejdéle sloužícím zastupitelem hl.  m. Prahy a oslavil koncem září 60. narozeniny. Oběma blahopřeji. (Potlesk, předání kytic)
	Dámy a pánové, podle prezence je přítomno 65 zastupitelů hl. m. Prahy, zasedání je tudíž usnášeníschopné. 
	Prosím, abyste se všichni zaprezentovali.
	Ověřením zápisu z dnešního zastupitelstva pověřuji pana dr. Milana Pešáka a pana mg. Jana Choděru. 
	Předkládám vám návrh na zvolení návrhového výboru v tomto složení: mgr. Tomáš Chalupa – předseda, členové: Alena Samková, František Stádník, Lubomír Habrnal, Tomáš Homola, Iva Kotvová, Marta Semelová. Tajemnicí výboru navrhuji paní dr. Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Má někdo dotaz či připomínku? Pan kolega Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Vážený pane primátore, chtěl jsem reagovat na příspěvek také v souladu s jednacím řádem, č. 10, s faktickou poznámkou. Hlásil jsem se, ale asi jsem nebyl viděn.
	Chtěl jsem zareagovat, že před rokem jsme zde měli diskusi nad zelenou Letenskou plání. Diskusi zde otevřel kolega Klíma ze sociální demokracie. Bylo slíbeno, že bude studie využitelnosti Letenské pláně. Tuším, že rada termín k odpovědi na interpelaci prošvihla. Možná, že proto Zelení problém po roce zvedli po sociální demokracii znovu. 

Prim.  B é m :
	Prosím paní Kolínskou.

P.  K o l í n s k á :
	Pokud k vám nedoputovala omluvenka od Karla Jecha, omlouvám ho z dnešního jednání. 

Prim.  B é m :
	Doputovala ke mně omluvenka od paní ing. Tylová, která tady ale je. 

P.  K o l í n s k á :
	Nebude zde odpoledne.

Prim.  B é m :
	Omluvenka pana Jecha nedoputovala, ale je samozřejmě omluven. 
	V této chvíli je otevřena rozprava. Přihlášen je pan nám. Blažek.

P.  B l a ž e k : 
	Pane primátore, omlouvám se, ale nejsem si jist, zda máte v rukou informační tisk k požáru Průmyslového paláce a k odstraňování následků. Dnes ráno jsem podepisoval nejaktuálnější verze. Táži se pana řed. Trnky, zda tato informace je k dispozici.
	Měla by být ještě informace k propadu ve Stromovce. Jsou to informační tisky.

Prim.  B é m :
	Nejprve k návrhovému výboru. Nikdo se nehlásí, rozpravu mohu uzavřít. Budeme hlasovat o návrhu na zvolení návrhového výboru. Přistupme k hlasování. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh programu dnešního jednání, který odsouhlasila rada na svém zasedání 21. 10. Mimo tento návrh programu vám byly rozdány následující tisky: návrh na vyhlášení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2009. Předkládá Bc. Ondřej Pecha, předseda výboru pro kulturu a volný čas s tím, že úvod by  provedl pan radní Richter. Tisk byl do vašich schránek rozdán v pondělí odpoledne. Tento bod doporučuji zařadit na program jednání za bod 30 jako bod 30/2  a bod 30 by se přečísloval na bod 30/1. 
	Informoval jsem o tom, že návrh programu jednání byl schválen 21. 10. 2008. Za standardních podmínek by rada zasedala 28. 10. a mohla aktualizovat program jednání. To se nemohlo stát s ohledem na to, že 28. 10. jsme si připomínali 90. výročí založení samostatného československého státu, byl státní svátek.
	Dále navrhuji zařadit tisk Z 139 – petice občanů proti uzavření stanice metra Národní.  Tisk bude následně rozdán s tím, že by byl zařazen jako bod 40 za bod 39 – návrh na zrušení obchodní společnosti Praha čisté město. 
	Dále jste dostali do bloku informací tisk Z 130 – informaci o transformaci bývalých penzionů na bydlení pro seniory. Pan radní a poslanec Janeček mě požádal, zda by bylo možné tento tisk i s ohledem na přítomnost hostů zařadit a projednat jako řádný bod před ostatními tisky, které předkládá pan radní Janeček. Tento tisk navrhuje pan radní a poslanec zařadit za bod 6/2. Znamenalo by to, že by to byl tisk 34/1 a původní číslo 34 by se přečíslovalo na 34/2. 
	Dále obdržíte tisk Z 105  - informace o následku požáru levého křídla Průmyslového paláce, jak o tom informoval pan 1. nám. Blažek, a dále tisk Z 138 – k mimořádné události ve Stromovce a podání trestního oznámení souvisejícího s touto událostí. Je to informační tisk zpracovaný panem radním Šteinerem. Je zařazen do bodu informace. Je samozřejmě možné k tomu vést diskusi. 
	Pan radní Janeček požádal v návrhu programu jednání o předřazení jeho tisků za body 6 s logickým odůvodněním, že probíhá jednání Poslanecké sněmovny, kterého se musí pan poslanec zúčastnit.
	Dámy a pánové, otevírám rozpravu k upravenému návrhu programu jednání včetně návrhů na nově zařazené body. Do rozpravy je přihlášen kol. Witzany. 

P.  W i t z a n y :
	Mám dvě faktické poznámky. Ve svých materiálech jsem nenašel tisk ke kulturním grantům. Totéž potvrzuje Jana Ryšlinková. Chtěl bych proto poprosit kancelář, zda by provedla kontrolu, případně tisk distribuovala. Nemohu ho najít. Možná, že jsem ho elektronicky dostal, ale nikoli písemně.
	Faktická poznámka k bodu 41 - interpelace. Dnes před jednáním jsme začali reflexí aktuálních událostí. Vítám to, je to v zásadě správné, Chtěl bych podotknout, že bývalo historickým zvykem zastupitelstva, že na začátku byl vyhrazen určitý čas interpelacím tak, aby zastupitelé, poslanci, senátoři a občané měli možnost promluvit o tom, co je aktuální. I dnes se tato potřeba ukázala. Proto dávám znovu ke zvážení, abychom to, co proběhlo dnes, institucionalizovali a aby byly interpelace znovu zařazeny na začátek. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Dvořák.

P.  D v o ř á k :
	Prosím přeřadit petici ohledně Národní před 13 hod., abych mohl být přítomen, jsou-li mé místní znalosti potřebné. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Nevidím nikoho  dalšího přihlášeného do rozpravy. Navrhuji, zda by tento tisk mohl být zařazen jako bod 1 před tisky předkládané primátorem, což by umožnilo vést k tomu diskusi se stoprocentní jistotou, že se zúčastní i zástupci MČ Praha 1.
	Dámy a pánové, můžeme přistoupit k hlasování o návrhu do zařazení tisku Z 087 – návrh na vyhlášení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na rok 2009 s tím, že tento tisk bude zařazen jako tisk 30/2. Přistoupíme k hlasování. Pro 60, proti 2, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Budeme hlasovat o návrhu do zařazení tisku Z 139 – petice občanů proti uzavření stanice metra Národní s tím, že tento tisk bude zařazen jako bod 1/1. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Pro 66, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Budeme hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 130 z bodu informace do řádného projednání jako tisk 34/1. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Pro 60, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Byť mi to připadá nepravděpodobné, přesto ale musíme hlasovat o žádosti pana radního Janečka o přeřazení jeho tisku za bod 6/2 návrhu programu jednání. Hlasujme o tomto návrhu. Pro 60, proti 0, zdrželo se 5. Návrh byl přijat.
	Budeme hlasovat o upraveném návrhu programu jednání jako celku. Přistupme k hlasování. Pro 65, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat. Konstatuji, že v tuto chvíli jsme schválili program jednání ZHMP a můžeme přistoupit k projednání prvního tisku Z 139 – petice občanů proti uzavření stanice metra Národní. Předkládá předseda kontrolního výboru.

P. H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, vážení členové zastupitelstva, byl jsem pověřen, abych předložil dnešnímu jednání ZHMP petici občanů proti uzavření stanice metra Národní. Tato petice došla nejprve na Prahu 1, která se touto záležitostí zabývala na svém posledním zasedání. Usnesení ZMČ Praha 1 je přiloženo.
	Včera jsem krátce informoval kontrolní výbor, že by tato petice měla být dnes projednána s tím závěrem, že kontrolní výbor bude nadále situaci kolem uzavření stanice metra Národní sledovat. Je připraven i materiál do jednání ZHMP, abychom dodrželi veškeré termíny, které jsou s peticí spojeny. Je tady připraven i návrh usnesení ZHMP, který ukládá radě přijmout taková opatření, aby stanice metra Národní, pokud bude uzavřena, byla uzavřena na co nejkratší dobu, aby občané nemuseli trpět to, že budou chodit asi o 100 metrů do stanice metra dále.
	Poprosil bych zástupce Prahy 1, kteří se touto otázkou zabývali a kterých se to bezprostředně týká, aby popsali, jak projednávali tuto věc a proč přijali takové usnesení. Byl bych rád, kdyby zastupitelstvo podpořilo návrh, který v materiálu je a který směřuje k radě hl. m. Prahy. Myslím si také, že bude velice dobré, aby ti, kteří zastupují petenty, vyjádřili svůj názor a stanovisko.

Prim. B é m :
	Děkuji. Prosím o vystoupení zástupce MČ Praha 1. Prosím pana radního Dvořáka.

P. D v o ř á k :
	Pane primátore, na úvod bych chtěl pouze říci, že ZMČ Praha 1 se k petici vyjadřovalo podle jejího názvu, nikoli podle písemného obsahu. Diskutovali jsme hlavně o dopravní 
(pokračuje Dvořák)

obslužnosti této části Prahy. Jednoznačně jsme se přiklonili k závěru diskutovat s hl. m. Prahou a Dopravním podnikem hl. m. Prahy o možnosti výstavby druhého vestibulu stanice metra. Myslím si, že pro všechny členy zastupitelstva je nejlépe vypovídající poslední dvoustrana předloženého tisku, kde je celá peripetie vzniku tohoto „problému“ popsána. Je to příběh téměř desetiletý, a proto pro mnohé, kteří jsou s touto „kauzou“ srozuměni, jsou jednotlivé kroky podepsaných v této petici či za ně jednajících překvapivé.
	Úvodem chci říci, že nejpřekvapivější je to, že pan dr. Kužvart, který zastupuje petenty a jedná za tuto petici, byl zároveň účastníkem územního řízení v roce 2006 za Ateliér životního prostředí. Znamená to, že se všemi atributy této výstavby byl plně seznámen již v roce 2006 a k této výstavbě se vyjadřoval. Je nepochopitelné, proč až po dvou letech zvedá veřejnost a nechává tuto petici probíhat, přestože byl seznámen se všemi aspekty této záležitosti. 
	Co je jednoznačné? Hl. m. Praha a Dopravní podnik se dlouhodobě tímto problémem zabývají. Je to problém druhého výstupu ze stanice metra. Již v roce  2004 byla zpracovaná studie společností Metroprojekt na zadání Dopravního podniku a jsou 4 variantní možnosti, jak tento výstup vystavět. Bohužel tomu brání ne příliš pozitivní přístup vlastníků nemovitostí v oblasti stanice tramvají Lazarská, kde by tento výstup měl být vytvořen.
	Pro informaci členů ZHMP, protože nevím, jestli se dobře orientují v prostoru Národní, Spálená, Lazarská: když vlak zastavuje ve stanici metra Národní, dveře strojvedoucího jsou pod křižovatkou u soudu s Lazarskou ulicí. Je třeba, abyste si uvědomili, jaký problém řešíme. Není to problém oblasti okolo bývalého obchodního domu Máj, ale je to problém křižovatky v Lazarské, čili přestupního uzlu tramvají. Uvědomte si, jakou túru vykoná běžný uživatel této stanice, jestliže vystoupí z předních dveří. Musí se vrátit celou Spálenou.
	Jako občan Prahy 1, který tuto stanici využívá pravidelně, si myslím, že každý, kdo chce dojít třeba na Magistrát, vystoupí raději na Můstku a dojde pěšky. Není to fatální problém uzavření této stanice.
	Na druhé straně jsme na všech jednáních požadovali maximální zkrácení. Myslím si, že navržené usnesení umožňuje hl. m. Praze zkrátit uzavření nejméně o třetinu plánovaného času.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Přihlášen je pan zastupitel Zajíček.

P. Z a j í č e k :
	Jako pamětník jsem byl ve výběrových komisích, které tento problém zahajovaly. Byla zpracovaná architektonická soutěž a bylo to značně publikováno. Proto mě udivuje, že v době, kdy má být stavba zahajovaná, se objeví najednou tento protest.
	Druhé vestibuly metra jsou plánovány na mnoha stanicích – na Staroměstské, Na Želivského a dalších, ale z finančních a technických důvodů je není možné vystavět. Pan Dvořák popsal, že majitelé okolních domů nepovolí přístup Dopravnímu podniku, což je další zásadní překážkou. Myslím si, že nejen fatální nedostatek investičních prostředků, ale i technická nemožnost výstavby druhého vestibulu způsobí to, že bude stanice zavřená. Také se přimlouvám za to, aby byla zavřená co nejkratší dobu. Jednou se tam výstavba schválila, proběhlo správní řízení a myslím si, že i investor má svá práva. Jistě povedeme další jednání.

Prim. B é m :
	Paní zastupitelka Drhová.

P. D r h o v á :
	K tomuto tisku jsem chtěla říci několik vět, které se týkají projektu. Především jsem chtěla petici podpořit a říci, že stavba multifunkčního centra v této části Prahy mi připadá nadbytečná. Poukazují na to i územně analytické podklady, které jasně říkají, že staveb tohoto využití v centru Prahy máme dost. Čeho je tam naopak málo, tak volného prostoru, zeleně.
	Jako hlavní problém tohoto projektu vidím to, že jde o předimenzovanou stavbu. Jak vidíme i z tisku, došlo i k navýšení budovy, což samo o sobě svědčí o tom, že asi pan dr. Kužvart se svými námitkami jako účastník řízení neuspěl. Nicméně petice ukazuje na důležitou věc, že se veřejnost o projektech dozvídá pozdě, až v době, kdy je v podstatě rozhodnuto.
	Podporuji, aby uzavření metra bylo co nejkratší. Nicméně tento příklad ukazuje na potřebu záměry výstavby konzultovat s veřejností včas a projektové záměry dle názoru veřejnosti upravovat. Myslím si, že Pražané další multifunkční centrum v této oblasti nechtějí. Děkuji.

Nám. B l a ž e k :
	Slovo má pan primátor.

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, když vidím nějakou petici, která se začne organizovat těsně před volbami, běhá mi mráz po zádech a už si představuji drsná prohlášení a nebývalou míru populismu, který je především motivován ne řešit problém, ale hlavně pomoci nějakému partikulárnímu zájmu jedné politické strany. Obecně k peticím před volbami – z nich mám vyrážku. O to větší vyrážku mám z toho, když se podívám pod petici, která je podepsána panem dr. Kužvartem jako zmocněncem petičního výboru, protože takových petic jsem viděl poměrně hodně. Musím říci, že ne vždy hájí zájmy občanů či zájmy rozvoje města nebo jakékoli jiné lokality, ale hlavně zájmy partikulárně zaměřené skupiny tzv. občanské iniciativy, která ve skutečnosti není žádnou občanskou iniciativou, která hájí zájmy občanů, ale malé nepočetné skupiny lidí, a to někdy i zájmy obchodní.
	V tomto případě tomu tak není. V případě petice občanů proti uzavření stanice metra na Národní s 90 % obsahu souhlasím. Proto vítám, že dnes na tomto zastupitelstvu je projednána. Dovolte, abych řekl tři základní parametry, proč tuto petici vítám.
	Především proto, že si myslím, že vždy je třeba hledat křehkou hranici mezi veřejným zájmem a veřejnou funkcí a zájmem garantovaným legislativou ČR soukromého investora. Křehká rovnováha mezi těmito dvěma světy se někdy hledá těžce. Podíváme-li se na plánovaný rozsah uzávěry stanice metra a na další logistické nebo provázané funkce, tak si myslím, že v tomto ohledu občanské zájmy hájeny do té míry, do které měly být, hájeny nebyly. To je jeden z důvodů, proč tuto iniciativu vítám.
	Druhý z důvodů je, že v dopravní infrastruktuře města metro má klíčovou funkci. Precedenční rozhodnutí, které se uzavření na dobu jeden a půl roku týká, je výzvou pro jakéhokoli investora, který by do hl. m. Prahy mohl přijít. Přestože vím, že se jedná o přenesenou působnost státní správy, do které samospráva nemá co zasahovat a ani se k tomu nechystáme, kategoricky jako primátor města říkám, že toto není možné a žádám Stavební úřad MČ Prahy 1, aby toto vzal na vědomí. Z usnesení MČ Praha 1 jsem pochopil, že i samospráva Prahy 1 je si toho vědoma a z dnešního vyjádření pana ing. Dvořáka mám radost. I já si myslím, že vlastní uzávěra by měla být zkrácena. Možná bych šel ještě dál než Filip Dvořák, možná bych si dovedl představit zkrácení na polovinu termínu. To ale bude věc jednání a technických možností na ose investor versus Stavební úřad Praha 1.

(pokračuje Bém)

	Uvědomíme-li si, a  jistě o tom bude hovořit pan radní Šteiner, že se jedná o přímý zásah do vestibulu metra, ke kterému nedošlo od doby výstavby této stanice s výjimkou havarijní sanace po povodni v roce 2002, kdy jediným naším zájmem bylo vykydat bahno a stanici co nejrychleji zprovoznit, aby začala fungovat elementární páteřní síť pražské dopravy. Pochopíte i s ohledem na stáří této stanice, že je to nezbytné z technických hledisek. Je logické, že vstupujeme-li do samotného vestibulu metra, využijeme této situace k rekonstrukci celé stanice. Byli bychom hlupáci, kdybychom to neudělali už proto, že polyfunkční objekt stojí na tomto vestibulu. Z hlediska bezpečnostních parametrů MHD a uživatelů MHD k uzávěře musí dojít.
	V tomto ohledu rozumím i hledání, které je součástí petičních požadavků, zda by bylo možné vestibul metra otevřít do výstupu jinde. Pan zastupitel Dvořák říká, že by to nemuselo být plně funkční. Nechci se k tomu vyjadřovat, považuji za klíčové, že doba bude zkrácena na nejmenší možnou dobu, na kterou to z hlediska stavebně technického jde. Považuji za klíčové, aby při jakékoli výstavbě či rekonstrukci metra bylo vždycky myšleno na bezbariérový přístup. I tady, byť je to technicky složité a bude to stát peníze, není možné, aby nově rekonstruovaná stanice na Národní neměla bezbariérový přístup.
	Paní zastupitelka Kotvová.

P. K o t v o v á :
	Naváži na vás, pane primátore, protože má poznámka měla směřovat k tomu, že je rekonstrukce této stanice ideální příležitostí zřídit tam bezbariérový přístup. Děkuji.

Prim. B é m :
	Pan kolega Witzany.

P. W i t z a n y :
	Rád bych si posteskl, že je škoda, že na těchto pozemcích není budována hlavní budova Magistrátu. Připomenu, že se jedná o městské pozemky, resp. Dopravního podniku. Byl to Dopravní podnik, který se souhlasem rady vyhlásil soutěž na tyto pozemky v roce 2003, uzavřel smlouvu o výstavbě tohoto centra se společností Copa a na začátku roku 2008 uzavřel smlouvu o prodeji těchto přemětných pozemků. Celý scénář výstavby je v rukou Dopravního podniku. Věřím, že kdyby bylo investorem město, bylo by schopno organizačně a technicky zajistit potřebnou rekonstrukci vestibulu tak, aby nebyl uzavřen. Rád bych slyšel vyjádření Dopravního podniku, chybí mi tady. Nevím, zda to provede pan radní Šteiner, nebo pan ředitel – je to Dopravní podnik, který smlouvy uzavíral a který si mohl vymínit takové řešení, které by nevedlo k nutnosti uzavírat na tak dlouhou dobu vestibul. 
	Proto bych rád slyšel, zda už ve smlouvě z roku 2003 bylo zakotveno takto dlouhé uzavření vestibulu.
	Nerozumím argumentaci, že uzavření stanice je přenesenou působností rozhodnutím stavebního úřadu. Domnívám se, že je to rozhodnutí Dopravního podniku, který souhlasí s takto dlouhým uzavřením vestibulu. Jde o to, jakou smlouvu Dopravní podnik uzavřel. Chybí mi tady jasné stanovisko a vysvětlení zástupců Dopravního podniku.
	Jsem rád, že se shodneme na potřebě hledání náhradního řešení pokud jde o maximální redukce uzavření této stanice. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Slovo má pan radní Šteiner.

P. Š t e i n e r :
	Myslím si, že kol. Witzanymu dám jasnou odpověď. Byla zmíněna i v příspěvku pana primátora. 
	Uvědomme si, že stanice Národní byla otevřena v r. 1985 při otevření 1. provozního úseku trasy B. 23 let jsou eskalátory v provozu bez jakékoli generální opravy, pouze se zmíněným vyčištěním po povodni v r. 2002. 	
	Vzpomeňme si také na léta 1996 – 99.  Ti, kteří jsou pamětníky, jistě si vzpomenou, že zcela obdobným způsobem byly opravovány stanice metra na trase A. V r. 1996 Hradčanská, v r. 1997 Staroměstská, v r. 1998 Malostranská a v r. 1999 nám. Míru. Tedy ražené stanice, hlubinně uložené, s jedním eskalátorovým tunelem, s jedním vestibulem.
	Ve všech případech stejně jako u stanice metra Národní je bohužel z technických důvodů nezbytné uzavřít po dobu jednoho roku. Budeme se snažit interval maximálně zkrátit, ale období zhruba jednoho roku je bohužel v těchto případech minimální – uzavřít tento eskalátorový tunel a tedy celou stanici. Pokud není stanice dvouvestibulová, těžko zabezpečovat náhradní výstup ze stanice.
	 Všechny zmíněné stanice – Hradčanská, Staroměstská, Malostranská a nám. Míru – byly uvedeny do provozu v r. 1978, tedy 8 let před stanicí metra Národní. Hradčanská byla opravována po 18 letech provozu, Staroměstská po 19, Malostranská po 20 a nám. Míru po 21 letech provozu. U stanice metra Národní jsme nyní ve 23. roce jejího provozu a v r. 2009 oslavíme 24 let od zahájení provozu.
	Nemluvím o tom, že všechny čtyři zmíněné stanice na trase A nebyly postiženy před druhou polovinou 90. let takovou živelní katastrofou, jako byla povodeň v r. 2002. Tím chci říci, že stav eskalátorů a dalších technologií včetně stavební části na stanici metra Národní není dobrý. Nehovořím o tom, co je vidět z povrchu, to, že povrch stanice Národní třída je ostudou města, je i problémem bezpečnostně pořádkovým z hlediska soustřeďování bezdomovců apod., ale hovořím o částech, které zůstávají veřejnosti skryty, nejsou v dobrém stavu a je třeba je bez prodlení opravit. Čím dříve, tím lépe. Jako Dopravní podnik budeme usilovat o maximální zkrácení výluky. Hovořil jsem o jednom roku, pokud se to podaří zkrátit o nějaký měsíc, budeme rádi. Nikdo v Dopravním podniku ani na městě nemá zájem tento termín prodlužovat nebo nesnažit se o jeho zkrácení.
	Ke kol. Drhové – zmínil bych záležitost, o které asi neví, ale myslím si, že Jiří Witzany, který v té době byl zastupitelem, si na to vzpomene, že diskuse s veřejností proběhla. Bylo to v r. 2000 za primátora Kasla, který inicioval vyhlášení veřejné architektonické soutěže na urbanistickou koncepci zástavby prostoru nad stanicí metra Národní třída za obchodním domem Tesco. Tato architektonická soutěž běžela asi dva roky, byla široce diskutovaná na veřejnosti jak odborné, tak laické. Následně byla v r. 2001 radou hl. m. Prahy tato soutěž vyhodnocena a Dopravní podnik byl pověřen radou hl. m. Prahy v r. 2001 primátorem Kaslem, aby zahájil soutěž na konkrétního investora. 
	V r. 2003 byla tato soutěž vyhodnocena, byly uzavřeny první smlouvy, které zavazovaly investora získat příslušné územní rozhodnutí, příslušné souhlasy státní správy a prodej pozemků, které byly ve vlastnictví Dopravního podniku, byl vázán na získání těchto rozhodnutí. Proto určitá prodleva zmíněná kol. Witzanym.
	Jasná odpověď: stanici metra Národní třída není možné rekonstruovat bez uzavírky – to je teze číslo jedna. 
	Teze číslo dvě: i kdyby nedocházelo k zástavbě na povrchu nad stanicí metra Národní, dle mého názoru je zástavba potřebná a kdo viděl vítězný projekt, zjistí, že to není žádné betonové monstrum, že je to prostor veřejného náměstíčka podstatně hezčího než je tam dnes, a soubor budov, které tuto lokalitu významně pozvednou. Myslím si, že Anděl, Karlovo nám. a další lokality jsou toho dobrým příkladem. 

(pokračuje Šteiner)

	Bez ohledu na to, zda budeme prostor zastavovat či nikoli, byla by nezbytná rekonstrukce stanice metra Národní třída při plné uzavírce, pouze s nepříjemným aspektem, že veškeré náklady by byly náklady města či Dopravního podniku. Takto je možné se o ně velkoryse podělit se soukromým investorem.
	Teze číslo tři: je v zájmu Dopravního podniku a města významně zkrátit dobu uzavírky. Období 16 měsíců bylo vždy stanovováno jako maximální při výskytu nějakých komplikací. Budu v tomto směru na management Dopravního podniku působit, aby doba byla zkrácena optimálně na dobu kratší než 12 měsíců, maximálně však jeden rok.

P.  B é m :
	Děkuji panu radnímu. Prosím o klid v jednacím sále. Prosím pana Vinklera a paní Kousalíkovou, aby byli tak laskaví a šli besedovat jinam, stejně tak starostu Richtera. 
	Slovo má pan ing. Dvořák.

P.  D v o ř á k :
	Chci poděkovat panu radnímu Šteinerovi za ujištění, které tady zaznělo. V tomto případě se tam pletou dvě věci – čekání na rekonstrukci a souběh této výstavby s výstavbou na tomto pozemku. Myslím si, že je to promítnuto i do návrhu usnesení. Takto je nezbytné ho plně podpořit a hledat technologické úspory.
	Na druhou stranu si myslím, že je třeba najít takové rozumné technologické úspory, aby se to nepromítlo do výstavby 24 hodin denně a zatížením této lokality noční prací, hlukem a dalšími nepříjemnými aspekty výstavby.
	Ke kol. Drhové - informace pro ni. Na tomto pozemku do 70. let stál blok domů, pozemek byl plně zastavěn budovami. Při výstavbě vestibulu stanice Národní byly demolovány. Za socialismu už bylo uvažováno, že zde bude vystavěno obchodní centrum. Když se podíváte na architekturu obchodního domu Tesco, má eskalátorovou věž na straně obchodního domu, což je proti všem zásadám obchodování. Je to z jediného důvodu – eskalátory měly v budoucnu sloužit pro obsluhu obchodního domu, který měl vzniknout na tomto pozemku. 
	K bezbariérovosti výstupu ze stanice metra Národní. Jsem přesvědčen, že se všichni budou snažit – a Praha 1 též – najít schůdné, rozumné řešení. Z hlediska umístění podzemí stanice jsou pouze dva aspekty. Za prvé tato stanice začíná pod Lazarskou, jde pod celým blokem domů a poslední vagón zastavuje pod vstupem do České pojišťovny ve Spálené. Bezbariérovost spočívá ve vertikální dopravě handicapovaných lidé, to znamená ve výtahu. Ve stanici metra se tedy probourává Dopravní podnik jako vlastník do soukromého domu či soukromého pozemku. To je velmi limitujícím problémem výstavby. Pevně věřím, že se ho podaří vyřešit. 

Prim.  B é m :
	Paní ing. Tylová má slovo.

P.  T y l o v á :
	Zazněla tady nehezká slova na petenty. Tady se jim jednalo o to, že předtím nebylo řečeno, že stanice bude na tak dlouhou dobu uzavřena. To vidím jako velice zásadní.
	Druhá věc je, že řada lidí, kteří podepsali petici, nesouhlasí ani s masivní zástavbou v centru. Myslím si, že označovat to, že místo pozvedne, pokud dojde ke kácení stromů a zničení parčku, je zvláštní. Ráda bych vám ocitovala z rozsudku, kde v podobné kauze hypermarket kontra park ve Skutči soud jasně řekl, že na takovýchto soukromých stavbách 
(pokračuje Tylová)

žádný veřejný zájem není, že je naopak na veřejné zeleni a na parcích ve městech. Je možné, že kauza bude mít ještě soudní dohru, protože tento judikát soudu je nový a zatím nebyl uplatňován. Je velice zajímavý, protože soud řekl, že soukromé nájmy nejsou veřejnými zájmy, naopak, že zeleň a klidné místo ve městě veřejným zájmem je. Může to být zajímavé, ale nechci to předjímat. 
	Panu primátorovi bych řekla, že se v současnosti na volby nepřipravujeme, možná na evropské, ale nevím, jestli on sám nějaké neplánuje.

Prim.  B é m :
	Pan předseda Žďárský má slovo.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Mám dvě technické poznámky. Poslední dobu trávám čas na vozíčku, teď už jsem přešel na berle. Velmi si cením snahy vytvořit bezbariérový vstup. Má to ale dvě roviny. Připravme se na to, že řešení tohoto problému se může přiblížit k částce 100 mil. Kč a počítejme s tím u Dopravního podniku. To za prvé. 
	Za druhé. Chtěl bych navázat na kolegyni Drhovou, s jejímž vystoupením z 90 % souhlasím a reaguji na její zmínku, že pan dr. Kužvart pravděpodobně neuspěl v odvolacím řízení. Mám před sebou doklady, kde je pan dr. Kužvart podepsán jako právní zástupce Ateliéru pro životní prostředí jako vyjádření účastníka k odvolání umístění stavby. Adresa se shoduje s následujícím petičním výborem. To, co tady paní kolegyně řekla, že tuší, mám před sebou doklady, že je tomu tak. Neodporuje to zákonu, ale určitému vyššímu principu mravnímu. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Jako pamětník pamatuji zastavěný prostor v těchto místech, který byl tam léta obýván a pamatuji slavnou vinárnu U Ježíška, kam po staletí chodívali velikáni české literatury. Jako obyvatel Prahy 1 bych chtěl říci kolegům ze Strany zelených: už aby prostor byl zastavěn, dnes patří k jedněm z nejodpudivějším shromaždišťům bezdomovců. Věřím, že po výstavbě nového společensko-obchodního centra tyto skutečnost zmizí. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolím si uzavřít rozpravu a předat slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Přes obsáhlou rozpravu návrhový výbor neobdržel žádný pozměňovací návrh k navrženému usnesení.

P.  H o f f m a n :
	Jen k usnesení. Je tady termín 4. 11. Chci se zeptat pana radního Šteinera, zda je schopen předložit radě materiál k opatření minimalizace zkrácení doby. Není tento termín příliš brzy?

P.  Š  t e i n e r :
	Prosím o týden posunout, abychom dodrželi předkladový termín do rady. 

P.  H o f f m a n :
	Pan radní žádá 11. 11. s tím, že tam dopíšeme odpovědnost pana radního Šteinera.

P.  Š t e i n e r :
	V usnesení zastupitelstva to ale ukládáme radě.

P.  H o f f m a n :
	Jak se rozhodne o zkrácení doby, členové zastupitelstva prostřednictvím kontrolního výboru budou moci celou akci sledovat. Jako kontrolní výbor jsme se do toho vložili, budeme sledovat zkrácení uzavření stanice metra.

Prim.  B é m :
	Vracíme se k návrhu usnesení s drobnou modifikací v termínu. Můžeme hlasovat o návrhu usnesení v předložené podobě. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Předávám řízení jednání zastupitelstva panu nám. Blažkovi. Prosím ho o udělení slova.

Nám.  B l a ž e k :
	Slovo má pan primátor Bém.

Prim.  B é m :
	Tisk Z 955 – dorozdělení finančních prostředků ve výši 1803 tis. Kč na projekty protidrogové prevence v r. 2008 v kapitole, kde tyto prostředky ještě zbývají. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme jakýkoli protinávrh k tomuto návrhu.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Dalšími tisky je Z 053 a Z 057.

Prim.  B é m :
	Z 053 – neinvestiční transfer z MMR v rámci projektu JPD 2 na projekty jako např. revitalizace kyjského rybníka.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o společný předklad k těmto dvěma tiskům.

Prim.  B é m :
	Obdobný případ je v tisku Z 057 – investiční transfer z MMR na projekty JPD 2, tentokrát revitalizace území Manin.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za společný předklad. Otevírám diskusi k tisku Z 053. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel ani k tomuto tisku jakýkoli protinávrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto tisku. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 057. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě nebyl uplatněn protinávrh.

Nám.  B l a ž e k : 
	Můžeme hlasovat o usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pan primátor má slovo k tisku Z 957.

Prim.  B é m :
	Tento tisk je vratkou podílu městských části na dodatečné dani z příjmů právnických osob formou neinvestiční dotace, jak je to uvedeno v příloze číslo 1 usnesení ZHMP. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k předloženému návrhu. Nikdo se do ní nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhu.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Tisk Z 049.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, čas od času se nám stává, že přicházíme s návrhem na schvalování nějaké finanční podpory pro aktivitu, která již proběhla. Stalo se to i v tomto případě. Nediskvalifikuje to v žádném případě význam podílu hl. m. Prahy. Asi jste zaznamenali, že předevčírem v rámci připomenutí 90. výročí založení samostatného československého státu proběhla po velmi dlouhé doba famózní vojenská přehlídka, setkání občanů Prahy a široké veřejnosti z celé České republiky, a to v prostorách Vítězné nám. – Evropská na území MČ Praha 6. 
	Dovolím si poděkovat starostovi Prahy 6, všem organizátorům včetně Ministerstva obrany i Správě Pražského Hradu za naprosto famózní organizaci události, která v poslední době neměla v polistopadové době na území hl. m. Prahy obdoby. Obávali jsme se, zda je to vhodné místo. Více možností nebylo, Letná je celá rozkopaná a ještě nějaký čas bude, než se dokončí stavba vnitřního městského okruhu. V tomto ohledu vybraná Evropská a Vítězné nám. dopadla skvěle. Blahopřání, pane starosto a slib, který město dalo, mělo by dnes, formálně naplnit. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, prosím návrhový výbor.

P. C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli protinávrh k tomuto návrhu usnesení.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o původním návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společnou zprávu k tiskům Z 013 a Z 984.

Prim.  B é m :
	Nejprve Z 013 – změna využití investiční dotace ve výši 2150 tis. Kč poskytnuté MČ Praha 18 na zateplení obvodového pláště Základní školy gen. Faitla, převod na Základní školu Tupolevova – také zateplení obvodového pláště a výměna oken, priorita městské části. Respektujeme to.
	Tisk Z 984: jde o změnu účelu poskytnutí investiční dotace, a to z rekonstrukce střechy Masarykovy mateřské a základní školy v Polesné na akci rekonstrukce klubovny fotbalového klubu Újezd nad Lesy. Také respektujeme. 

Nám.  B  l a ž e k :
	Děkuji. Můžeme otevřít diskusi k tisku Z 013. Přihlášen je pan kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Blahopřeji starostům, že dokázali ušetřit. Byl bych rád, kdyby i hl. m. Praha dokázalo na svých velkých investicích také peníze ušetřit. Byl bych také rád u tisku 013, abychom příště hlasovali o ušetřených penězích, jak budou použity předem, a nikoli až po akci.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Diskusi uzavírám. Chce se vyjádřit pan primátor?

Prim.  B é m :
	Děkuji za tuto poznámku. Jeden komentář. Motivace starostů, pokud dostanou účelovou investiční dotaci, aby minimalizovali náklady, je základní algoritmus, stejně jako v případě hl. m. Prahy, byť rozměry investičních akcí malá městská část versus město jsou diametrálně odlišné, ale platí. Beru to na vědomí a připomínám, že se o to snažíme. 
	Implicitně skrytá výzva pro starosty městských částí, kterou konzultujeme. Vidím tady Zdenu Javornickou – i v návrhu rozpočtu na příští rok je logicky vyčleněna rezerva ve výši 500 mil. Kč na investice pro prioritní projekty městských částí. Určitě v příštím roce budeme velmi křehce posuzovat předkládané žádosti i s ohledem na stavební náklady. 
	Druhou stranou ušetřených peněz je přepálený rozpočet, který ve finále umožní prostředky ušetřit a pak je ve změně účelu převést na něco jiného. Jedna věc je, že šetříme – musíme tak činit, druhá věc je, že budeme velmi tvrdě příští rok posuzovat kvalitu dokumentace v žádosti o prioritní projekty. Myslím, že i v příštím roce to budou tři prioritní projekty každé městské části. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli protinávrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat k předloženému návrhu. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 984. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě jsme neobdrželi jakýkoli návrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad k tiskům Z 045 a Z 030.

Prim.  B é m :
	Z 045 – 5 mil. Kč poskytnutých MČ Praha 16 na TV, připojení rodinných domů k nové splaškové kanalizaci, Těšínská. V této chvíli se navrhuje snížení investiční dotace poskytnuté MČ Praha 16 s tím, že se tyto finanční prostředky převedou zpět do rozpočtu hl. m. Prahy a budou zakomponovány na technickou vybavenost Radotína v akci číslo 3082.
	Tisk Z 030 – MČ Praha-Újezd obdržela účelovou investiční dotaci ve výši 4 mil. Kč na rekonstrukci povrchu fotbalového hřiště. V rámci stavby technické vybavenosti v Újezdě probíhá na území městské části rozsáhlá investiční výstavba – dostavba infrastruktury, napojení a rekonstrukce místních komunikací. Prioritou pro městskou část je, aby byla hlavně zrekonstruována komunikace v ulici Josefa Bibrlíka a Formánská, a to včetně výstavby splaškové kanalizace. Proto žádá o převod finančních prostředků na akci TV Újezd. Jsou to přání dvou městských částí, které se mi zdají rozumné a rada s tím vyslovila souhlas. 

Nám.    B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 045. Nikdo se nehlásí, prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Tisk Z 045 bez protinávrhu.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tisku Z 045. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 030. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	I v tomto případě bez protinávrhu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování o tomto usnesení. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu nám. Blažkovi. V tuto chvíli nepředává slovo 1. náměstkovi, ale panu radnímu Janečkovi, který požádal o předřazení tisků. My jsme s tím souhlasili.
	Tisk 34/1, nově zařazený tisk Z 130 – informace o  transformaci bývalých penzionů na bydlení pro seniory. Slovo má pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, transformace penzionů je typický příklad, jak Parlament ČR schválí zákon, a pak veškerou odpovědnost hodí na kraj a na Prahu. To se stalo i teď. Parlament ČR v minulém období zrušil pojem penzion pro seniory a dal volnou ruku krajům, aby tento problém vyřešily. Každý kraj a Praha to řešily po svém.
	Jako Praha jsme se naštěstí rozhodli tyto byty transformovat do bytů a ponechat bydlení seniorům v jejich přirozeném prostředí. Např. Brněnský nebo Plzeňský kraj z toho udělal domovy důchodců a na dva roky vystěhoval občany do provizorního bydlení. Tito lidé na dva roky ztratili kontakt se svým původním bydlením.
	Můj návrh byl, že tyto byty přetransformujeme do klasických bytů pro osoby starší 65 let. Hledali jsme dva póly. První je, jak zajistit těmto seniorů stoprocentní jistotu, že v těchto bytech dožijí, druhým pólem bylo nalézt takový prostředek, který by zamezil přechodu nájemního vztahu na osobu blízkou, a tím bychom postupně o těchto 600 bytů přišli.
	Na posledním zastupitelstvu mě pan primátor pověřil, abych předložil tuto zprávu. Druhý den jsem se sešel s představitelem penzionů panem Štrausem, přizval jsem předsedu na ochranu nájemníků pana Křečka, náš odbor a naše právníky a vypracovali jsme kompromisní smlouvu, kterou podepsali všichni přítomní. Nicméně pan Berka, který je mluvčím asi 20 nebo 30 seniorů, chce ještě v této smlouvě změnit jedno slovo – možnost na povinnost. Tuto informaci všichni zastupitelé máte. Tím, že se dostáváme do finále, protože v těchto penzionech je 600 – 700 penzionů, tak si myslím, že Praha v tomto postupovala správně. 
	Kdyby tento zákon o sociálních službách jasně řekl, jak se tyto domovy mají transformovat a co s nimi krajská zastupitelstva mají provést, nebyli jsme v tomto problému. Podotýkám, že zase slízáme něco, co nebylo od počátku dobře nastaveno. 
	Myslím si, že na základě dopisu, který jsem včera obdržel od pana Berky – nechal jsem na to ještě zpracovat právní analýzu, kterou budu mít během 14 dnů, bude možné na základě této analýzy tomuto přání vyhovět. Nedokáži si představit, že by vznikla iniciativa někoho jiného a přivedla další seniory. Jednali jsme se všemi seniory pravidelně. Jsou jich stovky. V tuto chvíli si myslím, že tento problém je vyřešen.  
	Poprosila mě paní Peroutková, zda by vám, pane primátore, mohla odtud poděkovat.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Máme v tuto chvíli podanou přihlášku do diskuse paní Anny Peroutkové. O jejím vystoupení musíme hlasovat. Požádal bych zastupitele o souhlas s jejím vystoupením. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Paní Peroutková, máte slovo.

P.  P e r o u t k o v á :
	Jmenuji se Anna Peroutková a jsem mluvčí v penzionech Praha 8-Bohnice. 
	Vážení zastupitelé, vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, na radě hl. m. Prahy, na zasedání zastupitelstva 18. září mi bylo umožněno vystoupit s našimi závažnými problémy, které se nás dotýkají při realizaci zákona o sociálních službách číslo 108/2006 Sb., a to zejména o našich nájemních smlouvách. Kdybychom je v této podobě podepsali, můžeme za několik let skončit na ulici. Na toto mé vystoupení tehdy velmi seriozně již podruhé reagoval pan primátor dr. Pavel Bém. Cituji:
	Poprosím kolegu Janečka, který je odpovědným radním pro tuto oblast, aby byl tak laskav a připravil na příští jednání zastupitelstvo komplexní materiálu, který bude reagovat na některé zdá se mi oprávněné výzvy našich seniorů. Těžko si dovedu představit, že naši senioři v domovech důchodců a v penzionech pro seniory budou žít v nejistotě, co se s nimi stane zítra a za měsíc. Poprosím kol. Janečka, aby přichystal komplexní materiál a abychom tuto kauzu, která se táhne několik měsíců, dořešili k uspokojení našich seniorů, kteří si to zaslouží.
	Děkuji panu primátorovi.
(pokračuje Peroutková)

	Co nás vede k tomu, že jsme tady dnes zase? Dne 15. 10. jsme obdrželi do schránek dopis od pana mgr. Vladislava Dykasta, kde uvádí aktuální znění čl. 4, odst. 4, smlouvy o nájmu bytů pro seniory. Slovíčko „možnost“ tam byla opět. To nás znepokojilo, protože „možnost“ znamená ano, nebo ne.  Znamenalo by to po 9 letech možnost obnovy. Toho jsme se báli. 
	Změnila se věc, že když jsem sem přišla – a přišli sem i jiní seniory na toto zasedání, tak nás navštívil pan radní Janeček a vysvětlil nám to, co vám před chvílí řekl, že se zasadí o to, aby tam povinnost byla začleněna. Tím bychom měli klid a byli bychom rádi, že můžeme v klidu dožít.
	Proto z výše uvedených důvodů si vás dovoluji požádat, abyste pomohli ve vyřešení této smlouvy  tak, aby senioři nebyli ve stresu a nebáli se budoucnosti. 
	Moc času nám v našem životě nezbývá, a tak prosíme - umožněte nám v klidu dožít. Děkuji vám. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji paní Peroutkové za tato milá slova. Otevírám rozpravu. Přihlášena je paní Halová.

P.  H a l o v á :
	Chtěla bych několik slov k vystoupení pana radního. Pan radní zde dlouze hovořil o zákonu o sociálních službách, že penziony nejsou sociální zařízení. V tomto bodu s ním musíme souhlasit, ale již nekonstatoval, na základě čeho tito senioři byli umístěni do těchto penzionů – na základě správního rozhodnutí na dobu neurčitou. 
	Do správního rozhodnutí může zasáhnout pouze zákon, nikoli to, co je zde uvedené v písemném materiálu, že hl. m. Praha udělalo jakýsi vstřícný krok a těmto lidem zaručilo tříletou ochrannou lhůtu. Není to pravda a je to v rozporu se zákonem, protože  zákon jasně říká, že správní rozhodnutí, která byla vydána před účinností zákona o sociálních službách, mají tříletou přechodnou lhůtu pouze v případě, že se obě strany nedohodnou jinak. Tady se jednalo o jednostranný akt, který schválil sociální výbor, s kterým jsem nesouhlasila a rozhodl se, že budou uzavírány nájemní smlouvy. Od této doby vzniká velký problém, protože seniorům, kteří v těchto penzionech žili, neustále se zhoršuje zdravotní stav a budou potřebovat sociální služby, které poskytuje domov seniorů. 
	Proto já i další kolegové jsme na sociálním výboru navrhovali, aby byly tyto budovy zařazeny pod domov seniorů, protože spolu úzce souvisejí a tito senioři byli zvyklí spolu žít. 
	Konflikt nastává s tím, že smlouvy, které jsou nuceni tito senioři uzavírat, jsou pod nátlakem a za nápadně nevýhodných podmínek. Lze říci, že jsou uzavírány nezákonně a je možné je napadnout u soudu. 
	Žádala bych proto pana radního, aby zde dal veřejný příslib, že těmto seniorům bude smlouva o nájmu upravena tak, že bude zahrnovat povinnost prodloužení doby nájemní smlouvy. Děkuji. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Když se to vařilo, byl jsem také osloven. K ničemu se nehlásím, klub si pana radního a poslance nepředvolával. Včera jsme ale o tom diskutovali a hledali určitou formu. Z mého právního vědomí by tam měl být závazek. Text smlouvy by měl být, že po vypršení nájemní 
(pokračuje Žďárský)

smlouvy se pronajímatel – město či radnice – zavazuje smlouvu prodloužit na další období v případě plnění všech podmínek smlouvy. Zůstává na nájemci, aby platil nájemné. Pokud bude platit, smlouva se prodlouží, protože je to závazek toho, kdo pronajímá. Nedávejme tam slovo povinnost, protože to nemá právní efekt, ale berme to jako závazek. Dá se říci, že se to automaticky prodlužuje, ale dotyčný musí platit nájem. To je jediná výjimka, která by vyloučila pronajímání. Tolik z klubu ODS.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Jsem rád, že se vracíme do bodu nula, někdy na jaro 2007, kdy jsem na tento problém upozornil v sociálním výboru, když nám bylo řečeno, že nelze řešit situaci v transformovaných penzionech na bydlení v bytech na určitou(?) dobu, ale že to musí být na dobu určitou. Jsem rád, že se dostáváme do situace, že konečně vyhovíme bydlícím seniorům tak, že to budou mít na dožití. Jde o čl. 4, bod 4. Je tam o závazku ve větě, jak říkal předřečník pan Žďárský, ovšem ne s možností obnovování v následujících 7 letech, ale s povinností obnovování. 
	Pokud se změní možnost na povinnost, bude to bez problémů a myslím, že senioři budou spokojeni.
	 Byl bych rád, aby pan Janeček předložil toto nové znění nájemní smlouvy všem seniorům, i těm, kteří to podepsali. Podepsali to pod nátlakem, protože jsou si vědomi, že je tam tříletá ochranná lhůta. Někdo vydrží odolávat déle, někdo kratší dobu. 
	Byl bych nerad, aby pan Janeček skončil ve Sněmovně se zjištěním, že dvě  funkce nelze vykonávat, a my tady řešili problémy nájemních smluv, které jsou podepsány pod nátlakem a senioři potom toho budou právně využívat proti hl. m. Praze.
	Doufám, že všichni senioři – i ti, kteří podepsali smlouvu – obdrží nové znění a budou tam mít všichni rovné podmínky a smlouvy budou napsány tak, že to bude na dožití. Děkuji. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, vyjednával jsem s několika skupinami různých mluvčí.  Někdo ale říkal, abych mluvil s nimi a ne s jinými, takže jsem požadavek na úpravu posledního slovíčka dostal tento týden. Zadal jsem právní posudek, zda to mohu bez problémů zařadit, zda to nezmění celou smlouvu.
	Odpověděl bych paní Halové. Nemohl jsem navrhnout, aby se penziony přiřadily pod klasické domovy důchodců,  protože by tam byla jiná pravidla. Tyto lidi bych musel – jako v jiných krajích – vystěhovat, přestavět toto zařízení podle zákona o sociálních službách, a pak znovu nastěhovat. Problém by byl v tom, že tito lidé, kteří tam bydlí, nemají příspěvek na péči a nepatřili by tam. Zaplať pán bůh, že je to v této rovině.
	Nechám si udělat tuto studii, osobně s tím nemám žádný problém to tam zařadit. Na druhou stranu mě trochu překvapuje, paní Halová, že váš odbor už před vznikem tohoto zákona, který platí od 1. 1., nepřišel s ideálním řešením. Měl jsem na to tři roky a za dva roky jsme to vyřešili. V případě, že by se to nevyřešilo, tito lidé by neměli žádnou jistotu.

(pokračuje Janeček)

	Myslím si, že jsme udělali maximum, že s tím není v tuto chvíli žádný problém. Nemám problém na základě právního stanoviska změnit poslední slovíčko v takto tlusté smlouvě. Nebylo jednoduché domluvit se se všemi skupinami seniorů a všem vyhovět. Podotýkám, že o tyto byty má zájem dalších 700 seniorů, kteří čekají na příležitost v těchto seniorských bytech bydlet. Podotýkám, že jsme k těmto 600 bytům letos přidali dalších 70 v podobném režimu. Byty jsou pro osoby starší 65 let, které nezvládají deregulované nájemné. Kdyby zákon řekl, jak mají kraje postupovat v případě, že klient nezvládá nájemné – to zákon neřeší. Zákony řeknou, co se má udělat, ale nikdo už neřeší důsledky, jak se to má dělat, kde jsou peníze na to, abychom zasanovali problémy, které se na nás valí jeden přes druhý.  To jsou problémy, kde řešíme něco za někoho. Kdyby zákon jasně řekl, co se seniory,  dodržel bych ho a neměl bych problém. Protože odpovědnost Parlament přenáší na města a kraje, každý kraj to řeší jinak a má s tím velké problémy.
	Děkuji za trpělivost, děkuji seniorům, že jsme nalezli kompromis. Druhá věc je, kdyby občanský zákoník řešil přesun na osobu blízkou, v novém zákonu tato větička je, pohlídám si, aby tam byla, nemusíme do budoucnosti řešit podobný problém, protože tam bude jasně napsáno, že v případě úmrtí této osoby přechází sice nájem na osobu blízkou, ale je možno se osoby do roka zbavit podle nového občanského zákoníku. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	 V rozpravě vznesla paní kol. Halová návrh, který nebyl předán písemně a nebyl specifikován. Jestli uplatňuje kolegyně Halová nějaký návrh, prosím o přesnou specifikaci, protože si myslím, že přesně vznesen nebyl. 

Prim.  B é m :
	Prosím o specifikaci.

P.  H a l o v á :
	Nepřednesla jsem žádný návrh usnesení, chtěla jsem jen slovní příslib pana radního Janečka, aby ho zde veřejně řekl. To byl můj návrh.

P.  J a n e č e k :
	To jsem udělal. 

Prim.  B é m :
	Není žádný návrh, přistupme k hlasování. Pro 62, proti 0, zdržel se 0. Děkuji panu radnímu Janečkovi, splnil to, co jsem od něj očekával. Děkuji hostům.
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 099 – předkládací zpráva kol. Janeček.

 P.  J a n e č e k :
	Z 099 je návrh na úplatné nabytí pozemků v k. ú. Vinoř. Informaci viz v důvodové zprávě. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 61, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 086.

P.  J a n e č e k :
	Tento tisk je návrh na úplatné nabytí vlastnictví pozemků v k. ú. Libeň.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Hlasujeme o návrhu usnesení. Nejprve ale dostane slovo předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Prosím o hlasování. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	 Tisky s poř. číslem 36 – slovo má kolega Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Tisky Z 042, 098 a 956 je návrh na úplatný převod pozemků do vlastnictví  bytových družstev.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 042. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 098. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 956. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel ani k jednomu z těchto tisků žádný protinávrh. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o usnesení k tisku Z 042. Pro 61, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Přistupme k hlasování o usnesení k tisku Z 098. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Přistupme k hlasování o usnesení k tisku Z 956. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu kol. Janečkovi. Nyní můžeme přistoupit k projednání tisku Z 933. Předkládá pan náměstek  Blažek.

Nám.  B l a  ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám návrh koncepce prevence kriminality hl. m. Prahy na léta 2009 – 2012. Dovolte mi několik slov úvodem a fakta, která je třeba zdůraznit.
	Praha tvoří 0,6 % rozlohy České republiky, žije v ní 12 % občanů České republiky, ale v Praze je spácháno 27 % trestných činů z celkového počtu trestných činů, které jsou 
(pokračuje Blažek)

spáchány na území celého státu. Praha je hlavním městem, které je hlavní destinací turistů, kteří přijíždějí do Prahy. Jsou to tisíce turistů, kteří se denně pohybují po teritoriu hl. m. Prahy. Stejně tak sem dojíždí několik set tisíc občanů, kteří mají bydliště mimo území hl. m. Prahy, každodenně za prací. 
	Stejně tak Praha je v situaci, že má nedostatek policistů, policisté jsou přetíženi a dlouhodobý podstav Policie ČR na území hl. m. Prahy činí více než tisíc policistů z celkového počtu 7000. Když odečtete ty, kteří jsou v nemocnosti nebo ve školách, jsme na 20%ním podstavu Policie ČR, tedy orgánu, který kriminalitu na území Prahy řešit má.
	Přes to všechno od r. 2002, a vzhledem k tomu, že je to již více než 7 let, ale podle jiných kritérií téměř 8 let, klesá na území Prahy počet spáchaných trestných činů, klesá kriminalita, a podle provedených průzkumů pocitu bezpečí dochází k tomu, že u Pražané, byť bezpečnost a problémy spojené s bezpečností vnímají jako jednu z hlavních problematických oblastí, tento pocit bezpečí stoupá. Čím to asi bude? 
	Faktorů je celá řada. Např. to, že klesá počet odcizených motorových vozidel na území hl. m. Prahy je dáno nejen tím, že při nedostatku policistů, byť to nahrazujeme různými technickými opatřeními, nahrazujeme počty strážníků, tak je jasné, že jen kvůli tomu počet spáchaných trestných činů např. v oblasti odcizování motorových vozidel neklesá. Je jasné, že jsou to i objektivní skutečnosti, např. menší zájem těchto kriminálníků, kteří se zabývají touto trestnou činností. Nechci hovořit o geopolitickém posunutí některých oblastí a kriminogenních faktorů např. na východ. 
	Na druhou stranu je zřejmé, že celá řada opatření na to má svůj vliv. Je zcela nepochybné, že to, že nemáme dostatek policistů, nahrazujeme strážníky Městské policie, kteří dnes dosahují počtu 2200. Je nepochybné, že technická opatření, a to především městský kamerový systém, který budujeme na všech kriminalitou zatížených místech, významným způsobem pomáhá snižovat kriminalitu v těchto místech. Není to můj subjektivní pocit, jsou to statisticky doložená fakta od Policie ČR. Je to další faktor, který na to rozhodně má svůj velký vliv.           
	Jsou to otázky především represe, není to prevence jako taková. Jsem přesvědčen, že i v oblasti prevence kriminality v širším slova smyslu je celá řada programů a kroků, které město realizuje a financuje a které ke snižování kriminality na území hl. m. Prahy, jejich následků a dopadů, působí. Určitě jsou to granty v oblasti volného času, propracovaná protidrogová prevence, která je bezprostředně spojena s prevencí kriminality, jsou to velice masivní investice města do sportovní oblasti, ať je to výstavba sportovišť či podpora sportovních klubů, jsou to i grantová schémata v oblasti volného času. 
	Materiál, který předkládám, byl projednán komisí rady pro prevenci kriminality, kde kromě odborníků sedí zástupci všech subjektů, které jsou v současné době v zastupitelstvu zastoupeny. Tuto koncepci v několikakolovém projednávání podpořili všichni tito zástupci v komisi, o které jsem hovořil.
	Předkládaný materiál není tak silný, jak by se mohlo zdát. Je to dáno tím, že většina informací je na přiloženém CD, má formát uživatelsky přijatelný pro kohokoli z nás, přičemž vím, že všichni umíme pracovat s moderní výpočetní technikou a není třeba potisknout stovky papírů těmito daty, která jsou všem k dispozici na přiloženém CD. 
	Obecně bych chtěl říci ještě k této koncepci, že reagujeme na vládní rozhodnutí, které bylo v r. 2007 ztvárněno ve strategii prevence kriminality na léta 2008 – 2011. Primátorům, hejtmanům a starostům některých měst bylo doporučeno, aby se seznámili s touto strategií, respektovali její obsah a učinili příslušné kroky k zajištění realizace prevence kriminality na krajské, resp. městské úrovni. Souvisí to především s možným čerpáním finančních prostředků ze státního rozpočtu, což je zásadní změna, která od příštího roku nastane. O 
(pokračuje Blažek)

finančních prostředcích, které jsou ze strany státu alokovány na prevenci kriminality na celostátní úrovni a následně redisponovány na krajskou a městskou úroveň, budeme rozhodovat my, nebude to z úrovně Ministerstva vnitra, jako tomu bylo dosud.
	Mohl bych lkát a říkat – podívejte se na tabulku, kterou máte v závěru materiálu, kde na jednoho obyvatele na rok v Praze přišly v r. 2007 Kč 3, v r. 2005 Kč 2,3, v r. 2002 Kč 1,08 Kč proti jiným městům, kde je to řádově o tisíc procent vyšší. Je to dáno velikostí obce, a na druhou stranu si myslím, že si Praha nezaslouží takový přístup ze strany státu. Pravda je, že se situace začíná měnit. Věřím, že stát v posledních letech přistupuje neříkám zodpovědněji, ale konkrétně, detailněji k jednotlivým projektům a situace se začíná relativně pozitivně obracet. 
	Co je naším cílem, je z úvodních slov zřejmé. Naším cílem je snížení míry četnosti a závažnosti trestné činnosti na území hl. m. Prahy a zvýšení pocitu bezpečnosti občanů.
	Vlastní koncepce je precizně zpracována, reaguje na příslušnou státní strategii prevence kriminality jako takové a popisuje jednotlivé kroky, které v obecné rovině musí být následně rozpracovány v dalším předkladu, s kterým budete seznámeni, a to je akční plán. Výstižně konkretizuje, jak bude nadále s touto koncepcí pracováno. 
	Na materiál bude reagováno každoročně ve zprávě o bezpečnostní situaci na území hl. m. Prahy. Nebudu ji jen požadovat po Policii ČR, ale chci, aby v souvislosti s touto koncepcí, kterou zde předkládám, byla komplexně tato zpráva řešena na zastupitelstvu jak z úhlu pohledu nejen Policie ČR, ale i z pohledu města, které financuje stovkami milionů korun ročně bytovou otázku, kamerový systém i podporu Městské policie. Je to významná podpora činnosti policie a řešení snižování kriminality na území hl. m. Prahy. 
	Jedna poznámka na závěr. Konkrétním krokem, který zde není přesně popsán, je jeden z potenciálních kriminogenních faktorů omezení počtu heren na území hl. m. Prahy.  Budete s tím seznámeni na příštím zastupitelstvu a budete rozhodovat o tom, jak bude snížen počet heren.  V této chvíli to vypadá, že by se měl snižovat o 20 – 30 %, protože je to také jeden z kriminogenních faktorů. Je to samostatný materiál, na kterém pracujeme 5 měsíců s paní ředitelkou odboru daní, příjmů a cen a se starosty všech 57 městských částí, kterých se to týká. I toto je významný potenciální kriminogenní faktor. Proto to tam není, budete s tím seznámeni na listopadovém zastupitelstvu a budete společně se mnou rozhodovat o tom, jakým způsobem se k tomu město dál postaví.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu, do které je přihlášena paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Myslím, že koncepce je dobře zpracovaná, ale myslím, že v materiálu by měl být explicitně zmíněn cíl omezování počtu výherních hracích přístrojů. Právě proto, že na tom město pracuje, měly by tyto dva dokumenty na sebe odkazovat. Je zvláštní, že jsou tam provozovatelé hazardních her zmiňováni v kapitole financování prevence kriminality, kdy finančně pomohou přispět do balíčku peněz. Protože tam jsou zmíněni v kladné roli, mělo by tam být explicitně asi v kapitole 3.2.3-situační prevence - zmíněna opatření k omezování počtu výherních hracích přístrojů a provozoven s podobným typem her a aktivní prosazování principů provozování výherních hracích přístrojů tak, jak to schválila rada v dubnu 2008. Dávám ke zvážení, zda to do materiálu zapracovat.

Prim.  B é m :
	Pan Witzany.

P.  W  i t z a n y :
	Koncepce je dobře zpracovaná a těším se na materiál, který se bude zabývat snižováním heren na území hl. m. Prahy.  V rámci materiálu bych chtěl požádat o informaci, která se týká sporu mezi vedením města, vedením Městské policie a vedením Policie ČR. Zaznamenal jsem, že zastupitelé nesouhlasí se jmenováním nového šéfa. Nic jsem se o tom nedozvěděl.
	Vrátím se ke koncepci. Související dotaz je, zda tento nebo jiný materiál také řeší prevenci sporů mezi Městskou policií a Policií ČR tak, aby k těmto situacím nedocházelo. 

Prim .  B é m :
	Děkuji. Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Děkuji kol. Witzanymu za nahrávku. Pokud by pozorně četl noviny, které spoustu informací zkreslovaly, dočetl by se, že se jednalo o jednání bezpečnostního výboru a ne o zastupitele en bloc. Budu nejprve mluvit k této koncepci, potom se vrátím k setkání s panem prezidentem Martinů a s velitelem 1. správy hl. m. Prahy nově jmenovaným plukovníkem Červíčkem.
	V koncepci samotné je třeba si dobře všimnout a položit otázku, co nejvíce trápí Prahu. Jsou tam jednoznačné odkazy. Jsou to z více než 60 % krádeže prosté. Odpověď je – krádeže. Z krádeží, které jsou všeobecné, je více než 50 % kapsářských deliktů. Z toho se ještě odrazí podvýraz MHD, kde se zavedly nemalými náklady služby Městské policie.
	Když se podíváte na výsledek snižování nápadu –  nápad je skutečný počet spáchaných trestných činů za určité období, tak klesá. Pan plk. Želásko se nesnížil k tomu, aby si pro tento argument sáhl jako výsledek své práce. Nový pan velitel, který byl několik hodin ve funkci, to zdůraznil. Přečtěte si materiál odzadu – co dělá dnes Městská policie? Proč klesá počet pokut za přestupky a další delikty v přestupkové bázi velmi rapidně dolů? Dočtete se, že Městská policie je přeúkolovávána na ochranu osob a majetku. Znamená to, že Městská policie supluje Policii ČR v ulicích. Dnes skutečně nevidíte policisty v modrých uniformách mimo Václavského náměstí a radarových kontrol dopravky, aby šli po ulici.  
	Problém jsme nějakým způsobem řešili, nestačili jsme ho dořešit. To je snižování nápadu.
	Dále je zde otázka vytlačování páchání této trestné činnosti – to je městský kamerový systém, který ne náhodou je napojen na Policii ČR. Je ověřeno, že tam, kde byl MKS zaveden, kriminalita byla potlačena. Jestliže v součtu všech kamer dosáhneme čísla přes 550, určitou efektivitu to má. 
	Doporučil bych panu náměstkovi nebo legislativě, aby doručila tento materiál panu plk. Červíčkovi, protože to, co jsem slyšel na výboru, kam by měl veřejný přístup i kol. Witzany, v hodinové přednášce o tom, kam bude směřovat Policie ČR, tak vám řeknu, že to se mnou málem prásklo. Když k tomu přičtu ještě citát pana prezidenta Martinů, že pan plk. Červíček Prahu nezná a že se ji musí učit, předejte tuto učebnici. Nemám sílu, jak více tyto věci zdůvodnit. Vrcholem ledovce je slib dojezdu Policie ČR za 10 minut k dopravní nehodě, představa střídání policistů v ubytovnách po dobu služby v Praze – to znamená tři dny sloužím, ležím a spím, pak odcházím a na mé lůžko usedá další policista v dalším turnusu. V německých u-boatech se tomu říkalo teplé lůžko. 
	Další představa, která byla řečena panem prezidentem je, že tato ubytovna bude stát 60 Kč za noc. Mohl bych spojit čtyři příspěvky, protože to trvalo 2,5 hodiny. Byl jsem ten, který jsem vystoupil a řekl: pánové, dál bych s vámi diskutoval velmi rád. Nebudu říkat, o čem jsem přesvědčen, ale mám pocit z toho, že na nátlak pana ministra byl jmenován někdo – udělám několik teček, abych nebyl obviněn z toho, že pana plk. Červíčka odsuzuji dopředu, 
(pokračuje Žďárský)

ale chtěl jsem vám nastínit, jak vzniklo to, čemu se říká spor. Nemluvím ani o způsobu jmenování, který byl naprosto neurvalý a bezohledný ne tak, aby město o tom rozhodovalo, ale aby město a pan primátor nebyli za hlupáky, protože prioritou v programovém prohlášení rady je bezpečnost občanů. A ta je založena na spolupráci. 

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášeným je pan primátor Bém.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, mám také potřebu se k tomuto tématu vyjádřit a učinit – možná se vám to bude zdát – politické prohlášení. Děkuji především zpracovateli a předkladateli za tento materiál, protože ho považuji za kvalitní a informačně mimořádně bohatý. 
	Za druhé chci připomenout, že programové prohlášení rady i základní nasměrování pražské politiky – troufnu si tvrdit, že bychom se na tom shodli, i kdybychom programové prohlášení rady tvořili v nejduhovější radě a pseudokoalici, kterou si dovedu představit, zastoupené všemi politickými subjekty na území hl. m. Prahy – že bezpečnost je a musí být jednou ze základních klíčových strategických politických priorit pro řešení v tomto městě. 

(Nám. Klega: Prosím o klid v sále, poslouchejme se. Prosím pana prezidenta hospodářské komory.)

	Troufnu si tvrdit, že když se podíváme na strašidelný obrázek, který je ze zdrojů Policie ČR a na kterém je vidět vývoj kriminality na území hl. m. Prahy od r. 1990, tedy od časně porevolučních let a na kterém jsou dvě barvy – jedna je růžovo červená a druhá modrá, tak růžovo červená představuje nápad trestné činnosti, modrá představuje objasněnost trestných činů. Nejsou to volební preference, spíš je to smutný důkaz toho, co se na území hl.  m. Prahy za 19 let od sametové revoluce stalo. Správně by grafy měly vypadat tak, že růžová barva klesá, modrá stoupá a vzájemně se k sobě přibližují. Místo toho vidíme neuvěřitelný symetrický vývoj, který v jednom ukazuje, že nápad trestné činnosti je sice o něco menší, ale ptejme se, čím je to způsobeno? Je to způsobeno tím, že se 9 z 10 vykradených aut nehlásí. Když vám po desáté vykradou auto a po desáté dostanete informaci, až chytíte zloděje, tak nám ho přiveďte, nebo že váš případ byl odložen, protože nebyly shledány žádné důkazní prostředky a materiály, které by mohly obvinit někoho z tohoto trestného činu, nebo je to tím, že se změnila statistika a metodika vykazování trestné činnosti? 
	Neuklidňuje mě mírné růžové klesání. Co mě naopak zneklidňuje, je modré klesání. Symetrie křivek je neuvěřitelná. Z toho je patrno – nezlobte se, řeknu to brutálně natvrdo, že Policii ČR se na území hl. m. Prahy dlouhodobě nedaří. Nedaří se jí přesto, že hl. m. Praha pro ni dělá všechno – stavíme Policii ČR infrastrukturní zázemí, vybavujeme služebny, dáváme techniku, počítače, dáváme k dispozici Městskou policii se svými dramatickými nárůsty stavů, protože na ulicích nevidíme uniformu. Proto říkáme, že tam budou aspoň okrskáři. Tím suplujeme do značné  míry podstatnou část výkonů pravomocí státní policie, které by měla dělat.
	Děláme vše, co umíme, snažíme se na úrovni prevence kriminality investovat stamiliony do kamerového systému. Kamerovým systémem vybavujeme logistické a infrastrukturní zázemí Policie ČR. Přátelé, je nám to všechno k ničemu.
	Představte si, že ve finále přes tuto veškerou lidskou, politickou, profesní, manažerskou a ekonomickou investici města – děkuji za to panu náměstkovi, předsedovi 

(pokračuje  Bém)

bezpečnostního výboru a všem, kteří se o větší bezpečnost a vnímání většího pocitu bezpečí na území města starají – to nepřináší žádné výsledky. Jak je to možné? Kde je chyba?
	Teď do  toho přijde naprosto nezodpovědné odvolání a jmenování nové reprezentace krajské policie, které proběhne dokonce bez výběrového řízení, ve kterém by byli adepti na šéfa krajské správy, která je zatížena nejvyšším nápadem trestné činnosti, téměř nejnižší objasněností trestných činů, mohli by soutěžit o projekt, kdo předvede něco lepšího a na základě toho by policejní prezident a ministr vnitra mohl vybrat. Místo  toho se stane, že bez výběrového řízení je do této klíčové pozice najmenován člověk, který nemá žádné zkušenosti ani s manažerským řízením, ani se správou takto složitého konglomerátu, jakým je hl. m. Prahy.
	Považuji to za skandální. Všechno, co jsem mohl proti tomu dělat, jsem udělal. Vznesl jsem jasné kategorické ne panu policejnímu prezidentovi, jasné kategorické ne panu ministru vnitra ne s tím jmenujte tam toho a  toho – to je mi ukradené, ale musí to být profesionál, musí to být někdo, kdo to umí, kdo tomu rozumí, kdo zastaví odchod zkušených policistů z Pražské správy Policie ČR. Odcházejí, protože je to nebaví, nevidí žádnou budoucnost, nikdo s nimi nemluví. Toto jsem učinil.
	 Veřejně kategoricky říkám, že to, co se stalo, považuji za zločin, za diverzní akci ministerstva vnitra, za něco neuvěřitelného, co by se ve slušné společnosti nemělo stávat. Neznám nově jmenovaného ředitele Krajské správy Policie ČR, třeba se v něm mýlím, ale v soudné rozumné racionální společnosti se přece díváme na objektivní parametry toho, co kdo umí, co má za sebou a co nabízí. Ani na jeden z těchto aspektů se při tomto jmenování nehledělo. 
 	Využívám této příležitosti, protože si kladu otázku: jak dlouho, pane 1. náměstku, město Praha bude podporovat a suplovat penězi, prací, energií, časem a lidskými životy – není tajemstvím, že i městský policista je čas od času konfrontován s riziky svého povolání – a jak dlouho tyto investice nebudou padat na úrodnou půdu? Prosím, aby bezpečnostní výbor ZHMP a 1. náměstek jako zodpovědný přes bezpečnost učinil vše pro to, aby město Praha, tedy my, dostalo to, co si zasloužíme v tom nejlepším slova smyslu. 
	Budeme sledovat jako ostříži dva parametry: naprosto jednoznačné snižování nápadu trestné činnosti a druhým důležitějším parametrem je objasněnost. Prosím, aby každý měsíc vyhodnocoval bezpečnostní výbor a pan náměstek – aby to byl veřejný dokument – objasněnost a nápad trestné činnosti, aby každý měsíc dostávala Praha zprávy o tom, co Policie ČR dělá. Jinak si z nás budou dělat legraci ještě několik dalších let. Děkuji. (Potlesk)
	Pan zastupitel Ambrož má slovo.

P.  A m b r o ž :
	Budu asi stručnější než pan primátor, i když chci mluvit podobně, jen s tím rozdílem, že patřím mezi ty řadové občany Prahy, kteří nerozlišují policajta a strážníka. Vidíme chování řadových strážníků a policistů na ulici. Obávám se, že vidíme, že kvalita je téměř podobná.
	Myslím, že jsme dostali kvalitní materiál  s analýzami, bez problémů. Materiál sedí na situaci, že v Praze jsou dvě policie, že mají určité rozdělení Prahy, které možná někomu vyhovuje, někomu nevyhovuje – byl bych spíše u toho druhého, máme tady určité správní členění Prahy, které možná prevenci moc nenapomáhají. 
	Z pohledu řadového občana myslím, že je požadavek o řádný výkon ve funkci jak policisty, tak strážníka. Vidí to u řadových policistů a strážníků, které vidí na ulici. Tito řadoví jsou někým řízeni. Vždycky mě učili, že ten, kdo řídí, také kontroluje. Někdo je odpovědný za to, že často nevykonávají policisté a strážníci službu v terénu tak, jak si občané 

(pokračuje Ambrož)

představují. To je asi ten problém i tabulky, která se v dokumentu několikrát opakuje, že červené sloupce mírně klesají a  modré klesají nebo také dlouhodobě stagnují.
	Obávám se, že musím na rozdíl od pana primátora říci ostřeji, že klesající červené sloupce jsou o nedůvěře občanů, že jim vůbec bude pomoženo. Nejedná se jen o krádeže.  Je otázka, zda by jim bylo pomoženo vždy, třeba v některé situaci na ulici.  
	V minulém funkčním období jsem uváděl několik příkladů, kdy jsem viděl v pracovní době zaparkované auto v přírodě, otevřené dveře a nohy venku – a klídek, odpočinek. Bohužel musím konstatovat, že takto jsem viděl před měsícem na náplavce na Smíchově podobnou situaci. Během léta bez problému si mohou lidé všimnout na Václavském náměstí, na Zlatém kříži, bohatě se bavící kroužky strážníků a policistů, i dvou hlídek, čili 5 – 6 lidí. Určitě to nebyla pracovní porada v terénu.
	Dáváme policistům i strážníků mnohé, ale měli bychom také požadovat i větší náročnost na výkon jejich služby a na řízení řadových policistů jejich šéfy.

Prim.  B é m :
	Prosím Dalibora Mlejnského.

P.  M l e j n s k ý :
	Pane primátore, dovolte, abych reagoval na slova předřečníka z titulu funkce starosty MČ Praha 11. Doporučuji panu Ambrožovi, aby dříve než něco řekne, zjistil si fakta. Fakta z ředitelství Prahy 11 hovoří jinak než se nám snažil kol. Ambrož naznačit. 
	Za dva roky mého funkčního období spolupráce s Městskou policií na Praze 11 je z mého pohledu na enormně dobré úrovni. Jako Praha 11 spolupracujeme velice dobře jak s panem ředitelem Kotroušem, tak s 1. náměstkem panem Blažkem.  Důkazem budiž masivní podpora Městské policie ze strany Prahy 11 jak ve vybavení, tak i v technickém zajištění činnosti. Toto vše se projevuje ve výsledcích.
	Doporučuji, aby se s výsledky kolega Ambrož seznámil, protože jsou pozitivní jak v činnosti strážníků Městské policie, tak i v nárůstu počtu strážníků na Praze 11. Co bylo panem Ambrožem, na Prahu 11 se nevztahuje a s činností Městské policie jsem naprosto spokojen.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Technická poznámka – pan předseda Žďárský. Jinak konstatuji, že jsme ukončili rozpravu.

P.  Ž ď á r s k ý : 
	Mám tři poznámky technického charakteru. 
	Pro pana předřečníka před panem starostou. To jsou velmi nebezpečná slova – viděl jsem někde nohy venku. Prosím, zaznamenejte to, máte mobilní telefon, vyfotografujte to, i SPZ auta, dá se to dopátrat, ale takto to plácnout  není dobré.
	Za druhé reaguji na pana primátora, který má stoprocentní pravdu. Jsme vycvičeni z radnic i z Magistrátu dělat výběrové řízení i na poslední sekretářku. Musí tím projít. Pan ředitel Martinů nám lhal, protože prohlásil, že nemůže udělat výběrové řízení, že musí jmenovat. To je bohapustá lež. Samozřejmě může a některé věcí svědčí o tom, že by měl.
	Členění Prahy – diskuse na dvě hodiny. Bojovali jsme co nám síly stačily, aby se Praha nerozdělila na čtyři policejní celky, což je totální nesmysl. Tenkrát nám to bylo zdůvodňováno, že je to z důvodu přesunu sil, ale to je jen důvod k demonstracím. I kriminálka, co měla kde práskače, převelila je jinam a hledali to znovu. Jdu k jádru věci, které se neříkají. 
(pokračuje Žďárský)

	K panu primátorovi. Zprávy Policie ČR dostáváme, můžeme je publikovat. Všechny vás zvu na bezpečnostní výbor, vyříkejte si to tam s policisty. Ve výboru sedí všechny bezpečnostní složky a podávají výroční a měsíční zprávy za to, co učinily. Nesnažíme se je perzekuovat, ale pochválit třeba hasiče, kteří mají v Praze úžasné výsledky. Je to jeden z nejúspěšnějších sborů nejen v Evropě.
	Zoufale se ale díváme na Policii ČR. Můžeme si říci, že ze sta pachatelů jich 82 nikdo nenajde. 

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, pokusím se stručně reagovat na poznámky vystupujících. 
	Pan Ambrož hovořil o věcech, které jsou životní realitou. Nezlobte se, obecné proklamace typu ono to nefunguje, někde jsem viděl hlouček apod. nemám rád. Myslím si, že šlendrián nebo nekvalitní výkon v práci je ve všem, ať je člověk učitelem, prodavačem, strážníkem. Stát se to může. Nemyslím si ale, že obecně strážníci a policisté jsou diskutující, nic nedělají, nemají žádné výsledky. Nesouhlasím s tím. Možná jste to myslel jinak, nechci vám to podsouvat, ale jestliže máte nějaký konkrétní problém, konkrétní informaci, jste konkrétně naštván nebo máte nějakou situaci vedle sebe, zavolejte mně, řediteli Městské policie, linku 156. Garantuji vám, že to bude okamžitě vyšetřeno a pokud se lidé budou opravdu chovat tak, jak jste naznačil, u Městské policie skončí a půjdou si hledat jinou práci. Toto není možné. Máte pravdu, toto policie dobré renomé nedělá a takových lidí je třeba okamžitě se zbavit. V tom s vámi souhlasím. Prosím, kdokoli z vás máte takovou zkušenost, okamžitě ji dejte vědět na patřičná místa, nejlépe mně, řediteli Městské policie nebo komukoli ze zodpovědných lidí. Pomůžete nejen obecně situaci nám, ale i Pražanům, protože pokud takoví lidé jsou, nemají tam co dělat.
	Městská a státní policie – je to dlouhé téma, o kterém se bavíme. Městská policie dnes supluje z velké většiny práci Policie ČR na území hl. m. Prahy v oblasti hlídkové činnosti, prvního dotyku občana s policií. Bohužel se dostáváme do situace, že desetinásobného vraha zadrží Městská policie, protože je v ulicích. Nebyla to žádná sofistikovaná činnost, ten člověk jel podnapilý tam, kam neměl, a strážníci ho náhodou zadrželi. Byla to náhoda, ale je to konkrétní příklad toho, jak to funguje.
	Bohužel musím současně konstatovat, že i díky tomu Městská policie se dostává leckdy do nelichotivé pozice. Někdo musí vynucovat, že se může parkovat jen tam, kde je to dovoleno a ne kde je to zakázáno. Tím dochází k tomu, že když vám někdo odtáhne auto nebo dá botičku a pokutu za špatné parkování, není populární. Přestože se této činnosti věnuje 10 – 15 % strážníků Městské policie, 80 % je ve výkonu – je jich denně 400 a z nich se 40 až 60 věnuje měření rychlosti, odtahům a botičkám, je to nejvíce vidět a je to nepopulární. I to je důsledek toho, jak to dnes v ulicích vypadá.
	Pro pana primátora – jak dlouho to bude trvat. Nevím, doufám, že to nebude trvat dlouho. Máte pravdu v jedné věci: že  město musí přijmout konkrétní kroky a opatření. Rada bude dostávat každý měsíc zprávu o bezpečnostní situaci na území hl. m. Prahy, bude ji projednávat s vedením pražské policie a s vedením Městské policie, zastupitelstvo každé tři měsíce. Myslím si, že každý měsíc je zbytečně krátká doba, ale tři měsíce si dokáži představit. Po uplynutí čtvrtletí zde bude předložena zpráva o aktuální bezpečnostní situaci. Myslím si, že je to konkrétní reakce na vytvoření konkrétního tlaku na vedení Policie ČR.
(pokračuje Blažek)

	O dalších krocích, které podnikne bezpečnostní výbor, nemluvě.
	S paní Kolínskou souhlasím. Výherní hrací přístroje – je to má myšlenka, všichni jsme to na jednání před rokem podpořili, když jsme přijali vyhlášku. Jsem ochoten váš text zakomponovat do koncepce. Pan předseda návrhového výboru se mě ptát nemusí, bude tam text načten jako další odrážka. 
	Ke kol. Witzanymu. Myslím, že spory mezi Městskou policií a Policií ČR nejsou. Je to otázka systému a koncepčního řešení problému, o kterém se snad čtyři roky dohadujeme s Ministerstvem vnitra. Jak státní, tak městská a zvlášť v Praze, kde máme úroveň obecní, okresní byť dnes jakoby zrušenou a krajskou, kde v Praze je to jeden celek na rozdíl od zbytku republiky – to je pilotní projekt metropolitní policie. 
	Poslední poznámka. Policie materiál má, pan plk. Červíček je s tím jistě seznámen. Myslím, že v komisi jsou dva zástupci Policie ČR, od policie jsme podklady dostali a Policie ČR materiál v komplexní podobě k dispozici má. 
	Dámy a pánové, děkuji vám a věřím, že tuto koncepci podpoříte. Bude rozpracována a v rámci zpráv o bezpečnostní situaci o tom budeme diskutovat minimálně každé třetí zastupitelstvo.

Prim.  B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Přečtu doplněnou část koncepce, jak se s ní ztotožnil pan 1. náměstek Blažek. 
	Je to bod 3.2.3, str. 9, za odstavec „rozšiřování“ se vkládá další odstavec, který zní:
	Omezování počtu výherních hracích přístrojů a provozoven s podobným typem her a aktivní prosazování principů provozování výherních hracích přístrojů na území hl. m. Prahy (dle usnesení rady hl. m. Prahy číslo 471 ze dne 22. 4. 2008). 
	Realizátor zůstává stejný pro nové tři odseky. 
	Vzhledem k tomu, že pan 1. náměstek se ztotožnil s tímto zařazením do programu, můžeme hlasovat o materiálu jako celku. Nebyl vznesen jiný protinávrh. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o obsahu materiálu, který jsme projednávali. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím pana náměstka o předklady k tiskům Z 064 a Z 953. Předávám řízení panu nám. Klegovi. 

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám návrh na úplatné nabytí tří pozemků o rozsahu více než 5 ha za celkovou cenu necelých 170 tis. Kč. Jde o to, že přestože máme obrovskou snahu tyto pozemky získat, nemůžeme se k nim dostat jinak než úplatnou formou. Cena je od 1,1 Kč/m2 až po 11,4 Kč/m2. Jde o pozemky, které prošly všemi připomínkovými řízeními v rámci Magistrátu hl. m. Prahy a městských částí a je zde enormní snaha tyto pozemky získat. Realita je taková, že za méně než 170 tis. Kč těchto 50 tisíc metrů nemůžeme získat. Na druhou stranu jsem přesvědčen, že cena není přemrštěná. 
	Druhým seznamem jsou pozemky od l4 do 71 m2. Navrhujeme tam vzdání se práva převodu do vlastnictví hl. m. Prahy. Po pečlivých konkrétních analýzách jsme dospěli k tomu, že k nim se stejně nemůžeme dostat jinou formou než případně úplatně. O tyto pozemky není 

(pokračuje Blažek)

zájem díky jejich umístění a velikosti. Druhý důvod je, že vlastník nemovitosti stojící na  nemovitosti má před hl. m. Prahou přednost.
	Tisk Z 953 se týká obdobného problému. Proti prvnímu tisku se jedná o návrh na schválení bezúplatného nabytí do vlastnictví hl. m. Prahy celkem 5 pozemků. To nemusíme asi diskutovat, jistě tam se mnou budete souhlasit. 
	Druhý je návrh na schválení úplatného nabytí do vlastnictví hl. m. Prahy. V tomto případě jsou to pozemky, které chceme po Pozemkovém fondu, aby nám převedl. Bohužel v tomto případě se jedná o pozemky, které můžeme dostat opět za finanční prostředky, které převedeme na účet Pozemkového fondu. Věřte mi, že jiná forma než úplatná, kterou zde nabízím, není. Proto navrhuji řešení touto formou.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 064. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 064 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 953. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á : 
	Z 963 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0, Návrh byl schválen.
	Pane náměstku, máte slovo k tisku Z 040.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, budu velmi stručný. Město má možnost získat bezúplatně vlastnictví k pozemkům v k. ú. Malá Chuchle a Slivenec. Jsou to dva pozemky – jeden 4036 m2, druhý 10246 m2. Vzhledem k tomu, že je může město získat bezúplatně, důvodová zpráva nebude dlouhá.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor. 

P.  S a m k o v á : 
	Z 040 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení v předložené podobě. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. Pane náměstku, máte slovo k tisku Z 090.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se svěřují čtyři kusy požárních vozidel, dopravních dodávkových automobilů, městským částem, a to MČ Praha 13, MČ Dolní Měcholupy, Koloděje a Lipence. Jedná se o součást programu, kterým jsme rozhodli, že budeme realizovat podporu sborů dobrovolných hasičů jednotlivých městských částí – tzv. akceschopných, prvosledových. Toto jsou dopravní dodávkové automobily. Nejsou to velké cisterny, ale malé převozní, které umožňují mimo jiné sborům dobrovolných hasičů operativně rychle přemístit dostatečný počet mužů např. v případě povodní a při výstavbě mobilních protipovodňových zábran. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 090. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 090 – usnesení beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. 
	Prosím o tisk Z 121.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám návrh na poskytnutí účelové investiční dotace MČ Praha 19 na výstavbu hasičské zbrojnice. Prosím, škrtněte si „a služebny Městské policie“, stejně i z textu návrhu usnesení. Dostalo se to tam omylem. Je to hasičská zbrojnice, Městská policie je něco jiného, není to součástí této dotace. Bohužel se to tam dostalo a prochází to od jednání rady. Omlouvám se za to. Je to záležitost schválená v rozpočtu, a teď pouze přesouváme peníze v rámci rozpočtu. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 121. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení s úpravou, jak ji přednesl pan předkladatel, to znamená s vypuštěním slov „služebny Městské policie“. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení s touto technickou úpravou. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.

Nám.  B l a ž e k :
	Slovo má pan nám. Klega – společný předklad k tiskům Z 645 – 941.

Nám.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, v úvodním slovu budu stručný s tím, že k jednotlivým bodům je možné vést rozpravu separátně. 
	Obsahem tohoto souboru předkladů jsou návrhy na úplatné převody, zejména scelování vlastnických vztahů v území. Výsledky výběrových řízení: v jednom případě 
(pokračuje Klega)

úplatný převod ve prospěch státní organizace, Stavební správy Praha, zřizované Správou železniční dopravní cesty za účelem výstavby dopravního propojení, případně návrhy na schválení výsledků, které vzešly z výběrových řízení. 

Nám.   B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 645. Nikdo se nehlásí. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 645 beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 939. Nikdo se  nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 939 beze změny.

Nám.  B l a ž e k : 
	Můžeme hlasovat o předloženém návrhu. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 928. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor. 

P.  S a m k o v á :
	Z 928 beze změny.

Nám.  B l a ž e k : 
	Prosím o hlasování o předloženém návrhu. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 077. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  S a m k o v á :
	Z 077 beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o předloženém návrhu. Pro 47, proti 2, zdrželi se 2. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 690. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 690 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o tomto tisku. Pro 23, proti 11, zdrželo se 11. Nebylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 920. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 920 beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 919. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhu.

 Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 988. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 921. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 056. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 054. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 055. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 1, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 768. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h la l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti 1, zdržel se 1. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 122. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 980. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, proti 1, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 979. Hlásí se paní kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Chtěla jsem na tento tisk upozornit, protože sice jde o malý pozemek, ale toto je ilustrativní příklad toho, jak postupnými salámovými metodami může město přicházet o důležité cesty pro pěší. Myslím si, že pěstování průchodnosti města pro pěší je velmi důležité. Byli bychom také rádi, aby Praha měla v rámci územního plánu zpracovaný nějaký generel pro pěší. Toto je příklad, kdy postupně pan Jaroslav Sochůrek pracoval na tom, že nakonec byla zrušena pěší komunikace, která spojuje náměstí před Bateriemi s ulicí Nad Hradním vodojemem.
	Myslím si, že v této chvíli se s tím nedá nic dělat, ale chtěla jsem na tuto skutečnost upozornit. Je to další věc, proč při každých dílčích opatřeních bychom měli sledovat, jaké budou další kroky. Myslím si, že určitá nekoncepčnost, dílčí změny potom vedou k tomu, že dochází ke ztrátě veřejné služby, jako je toto pěší spojení mezi těmito částmi Prahy. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega chce reagovat.

Nám.  K l e g a :
	Krátkou reakci. V tomto případě pro mne jako předkladatele materiálu je směrodatné stanovisko několika odborů Úřadu MČ Praha 6, které se vyjadřovaly písemnou formou k tomuto návrhu úplatného převodu. Materiál byl ještě doplněn o stanovisko příslušného silničního správního úřadu na území Prahy 6. Toto stanovisko je také kladné. Předpokládám, že když souhlasí příslušné odbory MČ Prahy 6 včetně příslušného správního úřadu a  TSK, se znalostí místních podmínek lze předjímat, že se tyto odborné útvary vyjadřovaly kladně, protože věděly, že to, co říkáte, do budoucna platit nebude. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel jakýkoli protinávrh. 

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti 1, zdrželi se 4. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 827. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 931. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 929. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 109. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	 Také bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 941. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Rovněž bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pan nám. Klega může představit body 13/1 – 13/7. 

Nám.  K l e g a :
	 Tento pořadový blok předkladů pod číslem 13/1 – 13/7 má jednoho společného jmenovatele – že se jedná o návrhy směn pozemků za účelem vypořádání majetkoprávních vztahů v daných lokalitách ať už z důvodu, že jsou pozemky zastavěny objekty ve vlastnictví žadatelů, nebo jde o majetkové vypořádání pod částmi komunikací, resp. v tisku Z 074 o zajištění náhradního pozemku pro současné vlastníky tohoto pozemku za účelem sjednocení vlastnických vztahů pro zajištění investice hl. m. Prahy v tomto území. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za souhrnnou důvodovou zprávu. Můžeme přistoupit k debatě o jednotlivých tiscích.
(pokračuje  Blažek)

	Otevírám diskusi k tisku Z 075. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 074. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z O73. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Rovněž bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 106. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	 Také bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 107. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	 Rovněž bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 108. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 069. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Rovněž bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předklad poř. čísla 14, tisk Z 067.

Nám.  K l e g a :
	Obsahem tohoto návrhu je zrušení předkupního práva, neboť původně byl pozemek prodán jako zahrada a ne jako pozemek stavební. Proto bylo k tomuto pozemku zřízeno předkupní právo pro hl. město Prahu. V současné době žadatelé mají zájem na pozemku realizovat vlastní výstavbu, proto žádají zrušení předkupního práva. Proto je navrhováno zrušit předkupní právo za podmínky doplacení rozdílu v cenách historicky realizovaných při prodeji tohoto pozemku a cenách, které odpovídají současné ceně stavebního pozemku. 

Nám.   B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předklad dalšího tisku.

Nám.  K l e g a :
	Tisk z 764 je návrhem na výkup pozemku, který je potřeba pro realizaci stavby technické infrastruktury. Výkup je podle tohoto návrhu realizován na základě platných pravidel. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad dvou následujících tisků.

Nám.  K l e g a :
	Společným tématem návrhů pod číslem Z 059 a Z 060 je bezúplatné nabytí vodohospodářských děl.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tisku Z 059. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
(pokračuje Blažek)

	Otevírám diskusi k tisku Z 060. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad dalších tří tisků.

Nám.  K l e g a :
	 Tyto tři tisky mají také jednoho společného jmenovatele. Pod poř. číslem 17/1 až 17/3 se jedná o návrhy na revokace usnesení zastupitelstva. Lze konstatovat, že důvody pro tyto návrhy jsou ryze technického charakteru – z důvodu úpravy výměry, případně úpravy v osobě dárce a podobné technické důvody. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Můžeme přistoupit k diskusi k tisku Z 011. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám. B l a  ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	 Otevírám diskusi k tisku Z 068. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 063. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pan nám. Klega předkládá tisk Z 065.

Nám.  K l e g a :
	Tisk Z 065 je souhrnným návrhem na svěření majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jde zejména o pozemky veřejné a silniční zeleně, cesty k zeleni, částečně komunikace, intravelány sídlišť nebo pozemky, které souvisí se zástavbou předškolních nebo školských objektů a zařízení.
	V případě MČ Praha 5 se navrhuje svěřit některé části pozemků pro budoucí realizaci urbanistického projektu Nové Košíře.

Nám.  B l a  ž e k :
	Otevírám diskusi k předloženému návrhu. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez připomínek.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pan nám. Klega předkládá tisk Z 066.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je naopak návrhem na odejmutí svěřených věcí městským částem na základě jejich žádostí. V případě MČ Praha 5 se jedná o pozemek, který tvoří jeden funkční celek s hasičskou stanicí a část komunikace Jinonická, v případě MČ Praha 10 se jedná o pozemky pod komunikacemi. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k předloženému návrhu. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. Děkuji panu nám. Klegovi. 
	Prosím paní nám. Kousalíkovou o předklad tisku Z 058 – návrh koncepce pražského speciálního školství. Paní náměstkyně, máte slovo. 

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám materiál již tak dlouho avizovaný k oblasti, která je velmi problematická, a proto možná měl materiál měl poměrně skluz. Měl být předložen dříve, ale snažila jsem se ho konzultovat s dost širokou odbornou veřejností tak, aby základní materiál, ze kterého bychom teď měli vycházet, pokud bude schválen, měl logiku.
	Předkládaný návrh koncepce vychází ze současných potřeb v oblasti vzdělávání žáků a studentů a z analýzy možnosti hl. m. Prahy i ze zkušeností různých nestátních organizací i dalších evropských států. Koncepce navazuje částečně na dlouhodobý záměr vzdělávání, který byl odsouhlasen v zastupitelstvu v květnu tohoto roku a jehož přílohou byly určité projekty, které se k této koncepci vztahují. 
	Vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními potřebami zahrnuje podle platné legislativy vzdělávání osob se zdravotním postižením a zdravotním znevýhodněním a se sociálním znevýhodněním. Významným dokumentem, který se vedle naší platné legislativy do této oblasti dostal, se stala Úmluva o právech osob se zdravotním postižením z května tohoto roku, která ukládá České republice povinnost zajistit vzdělávání dětí, žáků a studentů s postižením v běžných školách.
	Jaká je situace a kterými směry se ubíráme? Prvním směrem je individuální nebo doufám skupinová integrace dětí, žáků a studentů v běžných mateřských, základních a středních školách, a druhým směrem jsou samostatně zřízené školy se speciálními vzdělávacími potřebami. Tam by to mělo být jen v těch případech, kdy integrace není možná. 

(pokračuje Kousalíková)

	Rozhodující úlohu při výběru cesty, kterou se to které dítě nebo student má dát, hrají rodiče a zákonný zástupce, protože je to jejich přání, jakým způsobem bude jejich dítě v jaké škole pokračovat. 
	Pro vaši informaci. V hlavním městě se v současné době nachází 55 speciálních škol, z toho 38 škol je zřizováno hl. m. Prahou, 8 je soukromých, 6 církevních a 3 zřizuje ministerstvo školství. Podíl žáků se speciálními vzdělávacími potřebami narůstá, ale značně se mění složení v této oblasti. Stále častěji se vyskytují problémy u dětí a žáků jako důsledky současné krize rodiny, nízkého ekonomického a sociálního zázemí. Narůstá počet dětí a žáků s psychiatrickými diagnózami a ve značné míře se na základě toho zvyšuje objem poruch učení, poruchy chování, poruchy pozornosti a narůstají též významně i počty dětí a žáků s poruchami autistického spektra. Zejména je to v mateřských školách a na 1. stupni základních škol.
	Speciální školy, jejich počet, kapacita a naplněnost je součástí koncepce. Je tam popsáno, kolik v které škole máme dětí, jak jsou naplněny, kde jsou kapacity dostačující a kde nedostačující. Z této analýzy vyplynulo, že nedostačující analýzy jsou v oblasti poruch chování, případně učení, a potom při vzdělávání dětí s poruchami autistického spektra.
	Samozřejmě významnou a nezastupitelnou roli v této problematice hrají i pedagogicko-psychologické poradny. Víte, že v minulém volebním období jsme tyto poradny – nechci použít slovo optimalizace, ale rovnou říkám, že tehdy jsme zrušili některé poradny, zůstalo jich 7, které fungují na různých městských částech s tím, že na některých menších městských částech jsou na jedné městské části poradny třeba pro dvě nebo tři městské části.
	Zároveň funguje 14 pedagogických center. Jsou zřízena při speciálních školách a profilují se vždy jen na určitý druh zdravotního postižení a poskytují služby rodinám, dětem a žákům s konkrétním postižením.
	Pedagogicko-psychologické poradny se zaměřují zejména na diagnostické aktivity poskytované dětem a žákům a samozřejmě i rodičům a slouží zároveň jako školská poradenská pracoviště a poskytují služby i preventivního charakteru.
	U těchto poraden odbor rozpočtu zadal analýzu v oblasti asistentů pedagoga. Tyto poradny rozhodují o přidělení asistenta-pedagoga. Protože jsme tisky během roku schvalovali, tak všichni víte, kolik peněz hl. město Praha vydává na asistenty pedagoga, přestože by měli být zařazení v rámci normativního financování a prostředky na tyto asistenty by nám měly být dány z ministerstva školství. Protože se nám zdá částka vysoká proti skutečné integraci, je prováděna analýza. Podle toho, jak jsem se informovala u paní ředitelky odboru rozpočtu, koncem listopadu by měla být tato analýza dokončena a předpokládám, že do zastupitelstva půjde informační materiál o celé této záležitosti.
	Protože se tento materiál jmenuje koncepce, v materiálu je návrhu začátku toho, jak bychom měli pokračovat od tohoto roku dále. Je  tam nastíněn celý postup až do r. 2012. Jsou tam návrhy toho, co bychom měli dělat, jak bychom měli integrovat, jak by měly fungovat speciální školy a poradenská centra. Je to popsáno poměrně podrobně a neustále tam zaznívá věta, že speciální školy budou poskytovat vzdělání pouze těm jedincům, kde integrovaná forma vzdělání není v žádném případě možná. 
	Jaké priority jsme si stanovili? Rádi bychom zajistili dostatečné kapacity pro vzdělání žáků se specifickými poruchami chování. U této školy popisujeme, kolik má žáků, kde je umístěna, jakou má kapacitu. Víme, že tam kapacita je nízká, kapacitu bychom potřebovali navýšit, nebo možná spíše zlepšit podmínky, ve kterých tato škola teď funguje. Původní návrh byla centralizovaná forma, že přesuneme celou tuto školu do pavilónové školy na Praze 10. Po různých konzultacích s odborníky a s nestátními organizacemi se mí zdá rozumnější metoda, že bychom udělali pracoviště buď v našich jiných speciálních školách, nebo přímo 
(pokračuje Kousalíková)

v našich základních školách s tím, že by dostupnost pro rodiče s těmito dětmi byla daleko lepší. Pokud bychom vytipovaly tři speciální školy, o nichž stoprocentně víme, že jejich kapacita je 160 dětí, a mají tam 50 – 60 dětí, tak je tam dostatek místa na to, aby tam mohly být umístěny dvě třídy dětí s poruchami chování. Navíc umístění v této škole pro 1. stupeň má tu výhodu, že v těchto speciálních školách jsou zaměstnáni speciální pedagogové, kteří by se mohli těmto dětem věnovat. Samozřejmě, vždy bude potřeba, aby probíhal metodicky odborný a supervizní dohled, který by byl zajišťován vždy tou základní a střední školou  pro žáky se speciálními poruchami chování právě na Zlíchově, kde jsou na tuto problematiku odborníci. V rámci svého speciálního centra by dělali supervizi nad třídami, které by byly umístěny v různých školách, jednak v těchto speciálních školách, o kterých jsem hovořila, jednak ve  školách běžného typu. Pokusíme se navázat jednání s jednotlivými městskými částmi. Pokud by se nám podařilo do běžných základních škol integrovat třeba jednu třídu pro žáky s poruchami chování, kde by byli speciální pedagogové, a děti by v ostatním režimu  tělocvičny, jídelny, odborné pracovny využívaly, tak se domnívám, že toto je lepší způsob než centralizovat tyto děti do jednoho místa.
	K tomuto rozhodnutí přispěl i seminář o inklusivním školství, který proběhl v této místnosti 2. října tohoto roku. Bylo mi líto, že se toho nezúčastnili všichni členové pro výchovu a vzdělávání a že se toho nezúčastnil ani pan předseda. Zazněla tam od speciálních pedagogů, od odborníků na tuto problematiku různá témata. Do výboru pro výchovu a vzdělání tyto závěry předám. Bylo to o tom, jak získat učitele pro integraci, jak je podporovat, jak pokračovat v procesu začleňování těchto dětí do běžného života, co ovlivňuje vytváření inklusivního prostředí ve škole, čím mohou speciální školy pomoci v inklusi. Proto máme zapracován systém možnosti využít speciální školy, které nejsou obsazené. Samozřejmě role asistenta, úloha psychologů v této oblasti atd. Byl to velmi zajímavý seminář. Napomohl tomu, že v této oblasti se zdá, že víme, jak bychom mohli pokračovat. 
	Příští týden bude opět v této místnosti probíhat další seminář, který se jmenuje Neklidné dítě. Je to jeden z našich projektů, které byly předmětem dlouhodobého záměru vzdělávání a kde se jedná o to, že bychom tyto děti s poruchami chování a učení byli schopni začlenit do běžných škol. Bude o tom dvoudenní seminář. Všechny, kdo o to budou mít zájem, srdečně zvu, protože i tam získáme další poznatky o této problematice.
	Budeme dále podporovat jakékoli poradenské služby a semináře. Činíme to, snažíme se získat co nejvíce informací i z nestátního sektoru. Mají hodně informací a v této oblasti velmi dobře pracují. 
	Budeme podporovat i asistenty, ale je to otázka rozpitvání situace, proč tolik platíme, když nám až tolik asistenti nenarůstají.
	Uvedu ještě několik posledních slov. V červnu až v září probíhalo připomínkové řízení. S materiálem byli seznámeni přední odborníci na speciální školství. Byla to paní dr. Michalová, paní dr. Masáková, paní ing. Baxová a řada dalších, kteří se zúčastnili semináře 2. října, o kterém jsem hovořila. Předpokládám, že to jsou odborníci, kteří nám materiál připomínkovali. Zároveň jsem žádala členy výboru pro výchovu a vzdělávání, aby zaslali připomínky. Žádné jsme neobdrželi. V tom případě jsem předpokládala, že členové výboru byli s posledním materiálem, jak je předložen, spokojeni a že již k tomu nemají žádné připomínky.
	Na závěr bych se chtěla omluvit. V materiálu jsou tři chyby. Chtěla bych na ně upozornit a požádat pana předsedajícího, abych je zde mohla na mikrofon říci, aby byly v materiálu změněny. 
	Na str. 17, v odstavci před nástroji, čl. 4.3 je napsáno, že v r. 2008 poskytlo hl. město Praha na dofinancování pedagogických asistentů částku. Částka není správná, jak mě 
(pokračuje Kousalíková)

upozornila paní ing. Javornická. Myslím si, že věta je tam nadbytečná, protože to je o koncepci, ne o vyjmenování toho, kolik jsme dali v letošním roce peněz na pedagogické asistenty. Víme to všichni, protože to bylo v tiscích, které prošly již zastupitelstvem. Chtěla bych tuto větu vyškrtnout, protože částka není správná. 
	V tabulce na str. 19 jsou špatně součty. Patrně odbor neumí pracovat s excelem, neumí si dát vzorec tak, aby mu v tabulce vyšel správný součet. 
	V této tabulce v r. 2010, státní rozpočet MŠMT, je uvedena částka 627,8 mil. Kč, a patří tam 630,3 mil. Kč. Pro r. 2011 a 2012 opět u státního rozpočtu MŠMT je částka 629,3 mil., a patří tam částka 631,8 mil.. Pokud jste si to někdo přepočítal, nemusíte mě na to upozorňovat. Vím o tom a moc se za to omlouvám. Je to technická záležitost, ale částky by měly být opraveny.
	Poslední úprava je na str. 20. Protože materiál prošel dlouhým vývojem a měl být předložen už dřív, je tam časový harmonogram, kde je sestavení pracovní skupiny a zahájení její činnosti v říjnu 2008, což není možné, protože už teď jsme na konci října. Navrhuji, aby se to změnilo na listopad 2008.
	Hned pod tím je oslovení partnerů na městských částech – opět říjen až listopad 2008. Prosím opravit na listopad až prosinec 2008. Všechny ostatní termíny jsou v pořádku. Kde  je říjen, akce už proběhla a říjen tam může zůstat. 
	Velice se omlouvám za tyto chyby a děkuji vám za pozornost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. První se přihlásila kolegyně Semelová.

P.  S e  m e l o v á :
	Považuji tento materiál za dobře zpracovaný. Jsou tam některé drobnosti, které se samozřejmě mohou dále diskutovat, ale měla bych dvě poznámky a jednu výhradu.
	První poznámka se týká integrace. Je to velice citlivé téma. Souhlasím s tím, že je žádoucí, aby jakkoli postižené děti byly integrovány do běžných tříd, pokud je to možné, aby se naučily navzájem spolu žít a pomáhat si. Na druhou stranu je to potřeba tam, kde pro to jsou podmínky a pokud to dovolí stupeň a druh postižení dítěte. Máme školy speciální, které jsou speciálně vybavené, mají speciální pomůcky a především speciálně připravené pedagogy a je potřeba, abychom toto využívali pro děti, které péči potřebují.
 	K integraci bych ještě chtěla říci to, že integrační směr, který je zde v analýze situace zmiňován, je sice dobrý, ale nemělo by to vést k tomu, že budou ohroženy speciální školy, které na území hl. m. Prahy existují tím, že budou vyprazdňovány a děti budou předávány do jiných škol s tím, že tyto školy by byly slučovány či rušeny.
	Druhá poznámka se týká toho, co tady paní náměstkyně říkala ohledně dětí se speciálními poruchami chování. Zařazování těchto dětí jak do běžných škol, tak škol jiných druhů vidím jako velice problematické. Myslím si, že lze v tomto případě očekávat odpor veřejnosti.
	Výhrada, kterou jsem zmiňovala, se týká cílů. Pokud bychom si srovnali co je tady v analýze u jednotlivých speciálních škol zřizovaných hl. m. Prahou, u většiny je buď řečeno, že je kapacita využívaná, a u některých škol je dokonce řečeno, že není další optimalizace  vhodná, ať už je to škola pro vzdělávání žáků se sociálním znevýhodněním, školy vzdělávající žáky s vadami řeči nebo poruchami učení. To jsou správné závěry této analýzy a podle toho by se měly na str. 16 cíle upravit v duchu celého materiálu. Proto navrhuji, aby poslední bod na této stránce byl z tohoto materiálu vypuštěn. Týká se to podporování sloučení do ekonomicky prosperujících celků těchto škol. V prvé řadě bychom měli mít na mysli zájem 
(pokračuje Semelová)

těchto děti, jejich vzdělávání a výchovu. U těchto žáků jsou lepší menší školy, menší celky než abychom upřednostňovali ekonomiku nad tímto vzděláváním. Navrhuji vypustit poslední bod.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Drhová.

P.  D r h o v á :
	Návrh předřečnice bych podpořila.
	Také vítám, k jakému posunu došlo. Připomínám, že celý materiál vznikal na základě situace ve školství a stavu škol pro děti se specifickými poruchami chování. Jsem ráda, že se ustoupilo od vybudování jedné velké školy, která by byla spádová pro celou Prahu, což bylo hodně kritizováno. Princip maximální možné integrace dětí, případně vytváření menších celků je koncepčně správný.
	Jsem také ráda, že stav ve školství pro děti se specifickými poruchami chování – trend ukazuje, že těchto dětí je čím dále tím více - je zde pojmenován jako jedna ze základních priorit, která se bude řešit. 
	V materiálu je několikrát řečeno, že je podstatné to koordinovat jak s pedagogy, poradenskými centry, odborem na Magistrát hl. m. Prahy a významnou skupinou jsou také rodiče a nevládní organizace, které se zabývají různými službami pro integraci těchto dětí, pomocí rodinám atd. Chtěla jsem navrhnout, aby i zástupci nevládních organizací a rodičů se mohli účastnit pracovní koordinační skupiny, i projekt centra poradenských služeb, což jsou hlavní nástroje, které budou dále překlápět tuto koncepci v konkrétní kroky a principy budou realizovat. Myslím si, že by tam rodiče i zástupci nevládních organizací v každém případě měli být. 

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo paní náměstkyni.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	K paní Semelové: pokud jde o integraci, souhlasím. Několikrát jsem v důvodové  zprávě opakovala, že integraci pouze tam, kde je možná. Jinak speciální školy zůstanou a v mnoha případech budou nutné. Jsou ale některé případy, kdy integrace dokonce je nutná a bude pro děti lepší. Toto chceme řešit. Toto je koncepční materiál, začátek toho, co chceme dělat. Jakékoli kroky budou dále předkládány, budeme je projednávat na výboru. Myslím si, že tady nejsme v rozporu.
	Pokud jde o poruchy chování, říkáte, že bude odpor veřejnosti. Myslím si, že ne, že naopak veřejnost by to mohla uvítat. Možnost dětí umístěných v různých částech Prahy bude pro rodiče jednodušší než aby dojížděli do jednoho místa přes celou Prahu. Myslím si, že tam žádný odpor veřejnosti určitě nevznikne. 
	Pokud jde o poslední odstavec návrhu koncepce, nemám problém s jeho vypuštěním. Je to tam nadbytečné. 
	Paní Drhové děkuji. Také si myslím, že materiál je startovací materiál pro to, jak se bude dále pokračovat v této oblasti. K pracovní skupině – nemám problém, aby tam byli rodiče. Myslím si, že pracovní skupinu budeme vytvářet. Tady je sice nastíněno, z jakých oblastí tam mají být členové, ale myslím si, že nebude problém, když tam budou i členové z rodičovského lobby. Je to důležité, oni sami nejlépe vědí, jaký problém s dětmi je a mohli by se k tomu vyjádřit. Nemám s tím problém. Myslím si, že není potřeba to v materiálu měnit, 
(pokračuje Kousalíková)

pracovní skupina bude vytvořena. Obešlu všechny kluby zastupitelstva a požádám vás o návrhy. Pracovní skupinu budeme řešit tak, aby do poloviny listopadu byla zřízena. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za závěrečné slovo. Prosím návrhový výbor. 

P.  C h a l u p a :
	Obdrželi jsme písemný návrh od paní Semelové, který navrhuje, aby v cíli 4.1, poslední cíl 14 na str. 16 byl vypuštěn. Paní náměstkyně říká, že s tím nemá problém, což chápu tak, že se s tím ztotožňuje. V tuto chvíli jsme jiný protinávrh neobdrželi. Proto je možné hlasovat o návrhu usnesení jako celku. Chyby, o kterých mluvila paní náměstkyně, si v materiálu opraví sama.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím paní náměstkyni o předložení tisku Z 089

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Je to návrh na úpravu rozpočtu v kapitole 4-školství. U některých akcí OMI došlo ke zdržení akcí, které nedokážeme do konce roku dofinancovat a v některých případech jsme prostředky ušetřili. Protože mě neustále žádají starostové hlavně malých městských částí, kteří mají velké problémy v oblasti mateřských a základních škol, snaží se to řešit přístavbami nebo dostavbami, ale někdy jim na to nestačí finanční prostředky, tak v tomto materiálu poskytuji účelové investiční dotace těmto městským částem na dofinancování různých rozdělaných a havarijních akcí, které je potřeba dokončit ještě před zimou tak, aby v těchto městských částech mohly základní školy i školky fungovat. Celkově jde o částku 12380 tis. Kč. Podrobný popis a jednotlivé městské části jsou uvedeny v důvodové zprávě. Nejvyšší částka je 2,5 mil. a nejnižší částka je 230 tisíc. Myslím si, že i touto malou částkou pomůžeme městské části k tomu, aby dokončila určité věci v oblasti školství u základní nebo mateřské školy. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za závěrečné slovo. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

 Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Prosím o předložení tisku Z 036.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	V tomto tisku se jedná o to, že MČ Praha 5 byla před 1 ¼ rokem odejmuta správa svěřených věcí z vlastnictví hl. m. Prahy, pozemek o výměře 216 m2, a měl být vložen do zřizovací listiny Gymnázia Zatlanka, kde by měl tento pozemek rozšířit stávající pozemek, který už je vložen  do zřizovací listiny. Budova gymnázia je z r. 1896, nemá sportoviště a tady by mělo být vybudováno. Když došlo k zápisu do katastru, tak se zjistilo, že došlo na tomto 

(pokračuje Kousalíková)

pozemku ke geometrickému oddělení z důvodu výstavby strahovského tunelu. Pozemek už nemá 216 m2, ale pouze 202 m2. O tom toto usnesení je, proto ho předkládáme znovu.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad dvou následujících tisků.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Jsou to změny zřizovacích listin. První změna je Obchodní akademie, Praha 3, Kubelíkova, druhá je Základní škola praktická na Praze 2, Vinohradská 54. Změny ve zřizovací listině jsou popsány v usnesení, není potřeba je číst.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 907.  Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 880. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Děkuji paní nám. Kousalíkové a žádám paní nám. Reedovou o předklad jejích bodů. První je společný předklad tří bodů v rámci 1. výzvy. Paní náměstkyně, máte slovo. Prosím vás o společnou předkládací zprávu. 

Nám.  R e e d o v á :
	Vážené dámy a pánové, předkládám dnes tři tisky, které se týkají jedné problematiky, ale jsou to projekty, které byly podávány v rámci operačního programu Praha adaptabilita. Před měsícem jsme schvalovali projekty, které byly spíše spoluúčastí hl. m. Prahy na spolufinancování projektů a podmínek realizace projektů v rámci operačního programu Praha konkurenceschopnost. Dnes budeme hlasovat o tom, zda Praha schválí spolupodíl financování a také podmínky pro realizaci projektů v rámci operačního programu Praha adaptabilita.
	Operační program Praha adaptabilita je zaměřen na tzv. měkké projekty. Jsou to projekty, které směřují do profesního vzdělávání, do znalostí ekonomiky, do modernizace vzdělávání a také na podporu vstupu na trh práce. Pro celé rozpočtové období je alokováno přes 3 mld. Kč. Je  třeba zdůraznit, že 85 % čerpáme z evropských fondů, v tomto případě 
(pokračuje Reedová)

z evropského sociálního fondu, 7,5 % pokrývá státní rozpočet a 7,5 % pokrývá rozpočet hl. m. Prahy. Taková byla dohoda s evropskou komisí.
	V tuto chvíli je potřeba říci, že Praha jako řídící orgán proti jiným řídícím orgánům jako jedna z prvních vyhlásila výzvy a dnes jsme připraveni k tomu, aby se začalo čerpat z evropských fondů. Některá kritika, která zaznívá občas oprávněně, že se nečerpá, rozhodně se netýká Prahy, které se podařilo se skluzem, který byl na národní úrovni, se zhostit a dnes máme připraveny projekty pro čerpání. 
	Jak probíhala tato výzva? Celý proces trval 10 měsíců, 3 měsíce byla samotná výzva. Byly to stovky až tisíce hodin seminářů, konzultací s žadateli a 7 měsíců byl samotný hodnotící proces. Pro ilustraci náročnosti: bylo podáno 1178 projektů a poptávka těchto projektů byla  zhruba 7 mld.  Dvojnásobně to přesáhlo možnosti celého operačního programu.
	Když se podíváte na všechny tři tisky, tak vidíte, že nakonec bylo doporučeno k financování 166 projektů ve výši alokace 840 mil. Znamená to, že uspělo pouze 14 % projektů.
	Když to srovnáme s minulým rozpočtovým obdobím a JPD 3, na který tento operační program navazuje, když si vezmeme 4 výzvy za tři roky, bylo v těchto výzvách podáno 908 projektů, a my jsme v této jedné výzvě měli 1178 projektů. Znamená to, že se žadatelé naučili psát projekty, vědí, jak čerpat evropské fondy a také že jsme je kvalitně informovali. Druhá věc je také, že v Praze je velká koncentrace těchto subjektů a právě proto, že jiné řídící orgány ještě nevypsaly výzvy, snažily se uspět v Praze. Je také pravda, že Praha proti ostatním krajům má pětkrát méně peněz na hlavu, je v jiném cíli a peněz je daleko méně. 
	Jaká to byla práce? Bylo to více než 2300 hodnocení, na kterých se podílelo zhruba 20 lidí z odboru evropských fondů, 199l hodnotitelů, desítky lidí v komisích. Komise jednaly 2 – 3 dny a celkové náklady samotného procesu hodnocení byly přes 10 mil. Kč. 
	Chtěla bych poděkovat jak odboru – byla to obrovská práce, tak hodnotitelům a členům komise, že tento nápor vydrželi, že vydrželi různé tlaky a že postupovali přesně podle schválených pravidel a podle operačního manuálu.
	Uvedu informace k jednotlivým tiskům. Operační program Praha adaptabilita je rozdělen do tří prioritních os. První se zaměřuje na znalostní ekonomiku, je to profesní vzdělávání, druhá prioritní osa s zaměřuje na podporu vstupu na trh práce, zejména znevýhodněných skupin, a třetí osa je na modernizaci počátečního vzdělávání.
	První prioritní osa je zejména cílem evropské komise v rámci konkurenceschopnosti. Když se podíváte  na žadatele, většinou kopírují odvětvové složení pražské ekonomiky, 80 % je terciér. Tady se investuje do zaměstnanců, ne do firem. Představa je taková, že se investuje do přenositelných měkkých dovedností. Tito lidé budou obohaceni, ať je firma zaměstnává nebo ne, ať je na našem trhu nebo není. Celkově bude těmito projekty podpořeno 17084 zaměstnanců. Náklad na jednoho zaměstnance je zhruba 21 tis. Kč. 
	 Třetí osa se zaměřuje na modernizaci počátečního vzdělávání, na modernizaci a zlepšování vzdělávacích programů středních škol, vyšších odborných škol, učilišť a samozřejmě také vysokých škol. 
	Podíváme-li se na požadavky v jednotlivých prioritních osách, největší požadavky byly v první prioritní ose – bylo předloženo 548 projektů, nakonec doporučeno k financování l89 projektů. U druhé osy bylo 304 projektů, doporučeno k financování 29 projektů, ve třetí ose 326 projektů, doporučeno k financování 48 projektů. Znamená to, že z 1178 projektů je tady 166 projektů – odpovídá to alokaci. Zájem je obrovský, ale peníze byly nějakým způsobem omezeny. 
	Zastavím se u procesu hodnocení. Je na základě jasně daných pravidel. Toto je operační manuál. Vychází ze schválených pravidel a nařízení evropské komise. Stejný proces 
(pokračuje Reedová)

hodnocení byl používán v minulém rozpočtovém období u JPD3. Tento proces byl auditován, byl také kontrolován ministerstvem financí, schválen evropskou komisí, radou  hl. m. Prahy a doporučen také odborem evropských fondů.
	Dlouhý výběr je ve  třech stupních. První je formální posouzení, které dělá odbor evropských fondů, druhý jsou externí hodnotitelé. Vyhlašujeme veřejnou výzvu,  do které se  mohou hlásit lidé, kteří splňují požadovanou kvalifikaci. Bylo jich 340, vybrali jsme 199 hodnotitelů, kteří jsou školeni. Je s nimi sepsána smlouva. Jsou dáni do jednotné databáze, ze které probíhá náhodný výběr softwarem. K jednotlivým projektům jsou vybráni dva hodnotitelé. Pokud se jejich hodnocení výrazně liší, žádáme třetího hodnotitele. Potom děláme výsledek tohoto hodnocení. Projekty, které nedosáhnou 50 bodů, jsou automaticky vyřazovány. 
	Projekty potom seřadíme podle bodového hodnocení. Ty nejlépe bodově ohodnocené v celkové hodnotě 150 % alokace posuzuje výběrová komise. Výběrová komise posuzuje projekty, které jsou na stejné úrovni. Pro vaši informaci: nejnižší bodové ohodnocení bylo cca 74 bodů, nejvyšší bylo kolem 90 bodů. 
	Výběrová komise má velmi důležitou pozici, protože se dívá na projekty z globálního hlediska, zatímco hodnotitelé mají jen určitou výseč. Výběrová komise tam posuzuje hospodárnost projektů, zda jich tam není více zaměřených na stejnou skupinu, a samozřejmě potřebnost z pohledu hl. m. Prahy.
	Výběrové komise je složena na principu partnerství – na tom evropská komise bazíruje a myslím si, že je to i pro nás dobré, aby tam nebyli pouze úředníci, ale aby tam byli zástupci různých institucí, organizací, profesních sdružení, které v dané oblasti pracují. Výběrové komise mají průměrně 12 členů a musí rozhodnout nadpoloviční většinou.
	V těchto materiálech máte výsledek celého výběrového procesu, který trval 7 měsíců. Dnes nevybíráme, ale schvalujeme naše spolufinancování a podmínky realizace. 
	Pro budoucnost chci říci: v tuto chvíli musíme udělat důkladnou evolvaci této první výzvy. Myslíme si, že jsou tam potřeba některé změny, zejména pokud jde o zaměření jednotlivých výzev. Tentokrát to bylo velmi široce pojato. Musíme se daleko úžeji zaměřit na potřeby hl. m. Prahy. Tato evolvace bude trvat až do příštího roku. Samozřejmě jsme připraveni na vaše různé poznatky a podněty k dílčím změnám systému a k jeho vylepšení. Předpokládáme, že další výzva bude vyhlášena v dubnu příštího roku.

Nám.  B l a ž e k :
	 Děkuji. Paní kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Dodám několik postřehů k tomu, co tady paní náměstkyně řekla. V mnohém se shoduji. Není jednoduché rozdělovat tak velké množství prostředků. Několikrát jsem kritizovala, že problém Prahy je, že je řídící orgán a zároveň z operačního programu pro konkurenceschopnost čerpá velké množství peněz. Myslím, že v rámci daných možností se nastavil vhodný systém. 
	Přikláním se k tomu, že je třeba po první výzvě udělat analýzu a navrhnout opatření pro to, aby se nějakým pochybením zabránilo. 
	Vidím tři hlavní okruhy, které je třeba sledovat. Jednak zda projekty, které dnes budeme schvalovat, naplňují cíle operačních programů, zda to nejsou jen projekty pro projekty, zda přinášejí něco nového a zda je zajištěna jejich udržitelnost. Pokud ne, jsou to jednorázově utracené peníze.
 
(pokračuje Drhová)

	Třetí okruh, který je důležitý a který bude zajímat především lidi, kteří projekty budou realizovat -  jak snižovat byrokracii a usnadňovat administraci projektů. I z předchozího kola JPD pro Cíl 3 byly různé potíže při administraci programů. Bylo to pro realizátory projektů velmi složité. 
	 Toto jsou tři okruhy, které bude třeba řešit. 
	Především jsem chtěla zmínit prioritu osy 1 – podpora rozvoje znalostní ekonomiky. Myslím si, že se při této výzvě vydařila nejméně. Byl tam velký převis projektů. Priorita rozvoje znalostní ekonomiky by měla startovat něco nového, podporovat zejména ty subjekty, které to opotřebují, což jsou malé a střední podniky. Mohou to být nevládní organizace a   také veřejné instituce. Významnou část podpory získávají velké firmy na své firemní vzdělávání. Toto by se příště stát nemělo, měly by se z toho vyvodit závěry a nastavit případně jiná kritéria. Do oka mi padl projekt námořní akademie společnosti Siemens. 4,5 Kč na to, že si někdo vyjede někam se školit – je to tam součástí. Takových projektů je tam víc. 
	Důležité vidím teď se z tohoto poučit. Máme tady projekty na technickou asistenci. Projekty pro technickou asistenci jsou pro toto klíčové a doufám, že budou sloužit nejen pro analýzy, ale také pro to, že se pomůže těm skupinám, které nejsou tak zdatné v psaní projektů. Rozvoj znalostní ekonomiky – to byla soutěž profesně psaných projektů. Malý či střední podnik to napíše méně kvalitně a vítězí formální kritéria, než samotný obsah.
	Podporuji v tomto kole tyto projekty a věřím, že v příštím kole zejména v ose podpora rozvoje znalostní ekonomiky bude více z mého pohledu smysluplných projektů. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o závěrečné slovo paní náměstkyni.

Nám.  R e e d o v á :
	Souhlasím, osobně mám velký problém s prioritní osou 1. Dobře víte, že na této prioritní ose velmi bazíruje evropská komise, dokonce chtěla, abychom tam dali daleko více peněz. 
	Pohled evropské komise je následující: nezáleží na typu žadatele, ale na kvalitě projektů. Je to investice do lidí a ne do firem. Také si nejsem jistá, mám pocit, že firmy by si vzdělávání měly dělat samy, že je to určitá komparativní výhoda. Nakonec je otázka, proč by to neměly dostat všechny firmy. Myslím si, že je to špatně položená filozofie, ale je to jedna z věcí, kterou evropská komise prosazuje a chce, aby takovým způsobem bylo financováno vzdělávání zaměstnanců.
	Druhá cesta je dávat možnost pouze vzdělávacím institucím. Tam hrozí, že budou vymýšlet projekty pro projekty, různé rekvalifikace a vzdělávání, které nikdo ze zaměstnavatelů nebude potřebovat.  Nakonec si myslím, že toto je asi cesta nejlepší.
	Pokud jde o zaměření na malé a střední podniky – řekněme si upřímně: téměř všechny podniky, které  chtějí vzdělávat své zaměstnance, se kvalifikují jako malé a střední podniky, i ty nadnárodní, protože spadají do 250 zaměstnanců. Bude to velmi těžké. Spíše bych to zaměřila sektorově. Ať se zamyslíme nad tím, kde potřebujeme vzdělávání, v jakých oblastech – zaměřila bych to na ty oblasti, kde Praha potřebuje vzdělávání.
	Výběrová komise se snažila toto eliminovat tak, aby tam nedocházelo k vzdělávání vrcholného managementu, ale spíše nižšího managementu, samotných zaměstnanců, u některých projektů aby to byli středoškoláci nebo dosažení učňovských škol – aby to dávalo smysl záměru pro hl. m. Prahu. 
	U některých projektů se zdá divný název, zrovna Námořní akademie. Nikam vyjíždět nebudou. Nevím, proč zvolili takový název, asi aby zaujali. Je tam více takových projektů. 
(pokračuje Reedová)

Když se do projektů podíváte, mají dobrý záměr a nakonec prošly proto, že byly kvalitní a plně vyhovovaly cílům výzvy. 
	Na tuto oblast se budeme zaměřovat a snažit se najít cestu tak, aby to šlo do nejpotřebnějších míst. Je to ale přerozdělování, které není vždy efektivní. 
	Pokud jde o náročnost administrace, u přerozdělování evropských fondů jsem zděšena jednou věcí, že tu vzniká tzv. odvětví evropských fondů. Znamená to, že bez toho, aniž by vám nějaká poradenská firma vyplnila žádost a udělala projekt, nemůžete žádat. Připadá mi to zvrácené. Znamená to, že tu vznikla řada agentur, které nedělají nic jiného než že píší evropské projekty a jsou na nich plně závislé. Dokonce si takové firmy dovolily podat projekty profesního vzdělávání, aby ještě lépe psaly projekty. To mi připadalo naprosto perverzní. Komise jednohlasně tyto projekty vyřadila. 
	Pokud jde o administraci, přála bych si, aby byla jednodušší. Když jsem byla na posledním open days, mluvila jsem s paní Maternovou o tom, jak je to složitá administrace, co to vzniká a jak celé toto odvětví bobtná. Myslím si, že toto by měla být jedna z našich úloh při vyjednávání kohezní politiky, všechny členské země bychom se na tom měly shodnout a tlačit na jednoduchost přerozdělování.
	V tomto směru budeme dělat co můžeme. Systém ale musí být třístupňový. Toto je 150stránkový manuál. Je samozřejmě dobře, že pravidla máme, že všechno upravují, kompetence jednotlivých úrovní, nicméně je to velmi rigidní, velmi nákladné, ale jinak to nejde, abychom zachovali transparentnost a rovný přístup. 
	Pokud jde o smysluplnost projektů, všechny váš žádám, abyste si všímali těchto projektů. Jsou to stoprocentně financované projekty z veřejných peněz. Dívejte se, kam peníze plynou. Teprve v době realizace se zjistí, zda projekty k něčemu jsou. V tuto chvíli jsou na papíře, vypadá to vše pěkně, ale žádám všechny. Odbor dělá kontrolu, musí to dělat, ale záleží to na nás všech. Jestliže máte podezření, že se správně nečerpá, dejte nám to vědět, upozorněte na to. 

Nám.  B l a ž e k :
	 Děkuji za závěrečné slovo. Prosím návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Návrhový výbor neobdržel pozměňovací návrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Hlasujme o tisku Z 112. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Hlasujme o tisku Z 977. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Hlasujme o tisku Z 985. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 052.

Nám.   R e e d o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, tento tisk navazuje na tisky předešlé. Je to pouze úprava rozpočtu tak, aby jednotlivé akce měly svou vlastní kolonku pro čerpání a byly přesunuty z rezervy na čerpání jednotlivých projektů. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.   B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 978.

Nám.  R e e d o v á :
	Tento tisk se týká technické pomoci operačnímu programu Praha adaptabilita. Řídící orgán veškeré prostředky pro zajištění chodu tohoto operačního programu a jeho administraci čerpá také z evropského sociálního fondu. V rámci operačního programu Adaptabilita je taková částka alokována jen pro technickou pomoc, aby řídící orgán byl schopen toto zajistit a nemuselo to být financováno z pražského rozpočtu. Celkové náklady projektu jsou 47525 tis.  Jsou tam popsány klíčové aktivity, které vycházejí z komunikačního plánu, který schvaluje evropská komise. Tento projekt technické pomoci byl také schválen radou hl. m. Prahy a doporučen výborem evropských fondů.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k : 
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. 
	Prosím o poslední tisk paní náměstkyně – tisk Z 018.

Nám.  R e e d o v á : 
	Tento tisk se týká 2. operačního programu Praha konkurenceschopnost. Opět je to na zajištění chodu řídícího orgánu. Nikdo jiný nemůže čerpat technickou pomoc než řídící orgán. Aktivity vycházejí z komunikačního plánu, který byl schválen evropskou komisí, radou hl. m. Prahy a výborem evropských fondů. Také tento projekt prošel tímto schvalovacím procesem. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Ote vírám diskusi. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  C h a l u p a :
	Bez protinávrhů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. 
	Vzhledem k tomu, že přišel čas polední přestávky, vyhlašuji přestávku do 14.15 h. 
(Přestávka)
	Prosím pana radního Langmajera o předklad tisku Z 051.

P.  L a n g m a j e r :
	Vážené dámy a pánové, předkládám tisk Z 051-návrh na vydání změn 06 územního plánu sídelného útvaru hl. m. Prahy. Po předcházejících zkušenostech s projednáváním změn bych nejdříve přednesl bilanci zeleně po těchto úpravách, aby se nesešla např. ekologická 

(pokračuje Langmajer)

komise Akademie věd a nevyčítala pražským zastupitelům, že tady konáme nepravosti a ohrožujeme životy důchodců a malých dětí. Tím bych začal.
	Jak to vypadá s úbytkem zelených ploch po odhlasování těchto změn územního plánu 06 v obou sekcích, to znamená těch, které budou projednány i následně po procesu SEA? Úbytek ploch a zeleně bude zhruba 150 ha na území hl. m. Prahy, nárůst ploch zeleně – kultivované zeleně v typu ZMK a dalších disciplin – bude asi 478,5 ha. Plochy se musí někde najít, a zároveň ubude Praze 229 ha orné půdy. To je bilance změn, které děláme. Pokud se někomu bude stýskat v Praze po orné půdě, určitě může svůj názor zde vyjádřit.
	Návrh změn se pořizoval pro změny, u kterých nebyl v rámci veřejného projednání zadání změn vznesen požadavek na posouzení SEA. V rámci veřejného projednání bylo projednáno 148 změn, které byly na základě výsledků veřejného projednání roztříděny do pěti příloh. V příloze 1 skončily zatím dvě změny se zamítavým stanoviskem dotčených orgánů státní správy.
	V příloze 2 je 13 změn doporučených ke schválení.
	V příloze 3 jsou změny doporučené k neschválení – je jich 5.
	 V příloze 4 jsou změny navržené k přerušení – celkem je jich 7. 
	Jedna příloha byla navržena ke stažení – je to příloha 5. 
	Vrátil bych se k podkladům, které máte u sebe. Členové rady dostali tištěný materiál, ostatní dostali CD, kde je popsán celkový průběh změn i s vyjádřením dotčených orgánů. Všichni jste mohli změny vyhodnotit. V tomto počtu není možné změny probírat jednotlivě a promítat. Procházení změn bych nechal v tuto chvíli pouze na diskusi. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tomuto tisku. První přihlášený je kolega Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	 Z pozice starosty MČ Praha 6 bych se chtěl vyjádřit ke změně 1432, která je v Praze 6. Je to pozemek, zelená plocha zhruba 3500 m2 východně od hotelu Diplomat. Chtěl bych požádat zastupitelstvo o stažení tohoto návrhu. Důvod spočívá v tom, že v době, kdy Praha 6 podávala tento návrh, činila tak se zájmem dostavět uliční frontu domů podél ulice Evropská. Uplynulo několik let, než se změna projednala. Během této doby se nám podařilo s architekty a s privátními partnery nalézt takové řešení dostavby uliční fronty, které nevyžaduje změnu této parkové plochy na plochu určenou k zástavbě. Proto v tuto chvíli, kdy jsme před podáním návrhu na územní rozhodnutí ke stavbě dokončující uliční frontu, navrhuji stažení tohoto návrhu na změnu parkové plochy a ponechání parkové plochy na tomto území v celém jejím rozsahu ve vymezeném návrhu, jak je uveden v bodu 1432. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Jančík.

P.  J a n č í k :
	Rád bych požádal o přesunutí změny 1260 do přerušených.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	K tomu, co řekl pan radní k bilanci zeleně. Jedna věc je, jak sledujeme zeleň, druhá věc je sledovat také zástavbu volné plochy, což může být orná půda, nebo zeleň, parky, zahrady a lesy. Tam je třeba si uvědomit, že úbytek v rámci změn 06 je 229 ha orné půdy a 150 ha zeleně. 
	Také si myslím, že nelze úplně srovnávat 1 ha zeleně na okraji města a zeleň, která se zastavuje v nějaké proluce v centru města, kde má mnohem větší význam. 
	Co se týká seznamu změn 06, myslím si, že se potvrzuje trend, který sledujeme v rámci připomínkování změn, kdy si myslím, že v tomto seznamu je řada velmi nahodilých změn, které by měly být projednávány minimálně na výboru územního rozvoje, což nebyly. Bylo to bráno stejně jako tady vcelku. Myslím si, že je také důležité znát zdůvodnění změny. Bylo by to důležité, stejně tak jako kdo změnu podává.
	Domnívám se, že základním dokumentem je územní plán a ke změnám by mělo docházet pouze odůvodněných případech. Samozřejmě vítám, že jsou tady změny, které lze podpořit a jsou ve veřejném zájmu, a pak jsou tu dílčí změny – některé se vyřadit podařilo. Navrhuji stáhnout tři změny. Jsou  to dílčí parcely pro jednotlivé domy, a to změna 1241, což je umístění rodinného domu v parku Drahaň-Trója. Dále je to změna 1326, což je opět výstavba rodinného domku v přírodním parku Hostivař-Záběhlice.
	Chtěla jsem zmínit změnu 1180, což je změna, o které jsme mluvili na výboru územního rozvoje. Výbor potvrdil přeřazení této změny. Cituji ze zápisu:
	Výbor územního rozvoje souhlasí s přesunutím změny 1180 do přílohy číslo 4. Bylo hlasováno v poměru 6 : 1 : 3. Změna je opět v příloze 2. 
	Chtěla jsem dodržet doporučení výboru územního rozvoje a přesunout ji do přílohy číslo 4. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Do diskuse nikdo není přihlášen. Závěrečné slovo pan radní Langmajer.

P.  L a n g m a j e r :
	Ztotožňuji se s návrhem pana starosty Chalupy, aby změna 1432/06 se přesunula do přílohy 5, na návrh pana starosty Jančíka aby se změna 1260 přesunula do přílohy 4, to znamená přerušená změna.
	Ke změně 1180 se omlouvám, je to zřejmě tisková chyba. Také souhlasím s tím, aby se přesunula do přílohy číslo 4 a s vaším návrhem se ztotožňuji.
	Se změnou 1326, která se týká Prahy 10-Hostivaře, chráněného území Botič, se také ztotožňuji, není v tom žádný problém. Jen bych vás mohl upozornit na to, že vlastníkem této parcely je Pavel Drha, ročník 1962 – je to spíše legrace. Také se s tím ztotožňuji. 
	S poslední navrhovanou změnou 1241 souhlasit nemohu. I když jste měla pravdu, v jakém je to území, tak tyto parcely jsou dávno zastavěny a je zbytečné, abychom dělali potíže někomu, kdo tam pravděpodobně přestavěl z chatařské kolonie dva rodinné domy. Nepokládám za dobré někomu mařit jeho práci. Se změnou 1241 se ztotožnit nemohu.

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo. Dovoluji si požádat o slovo předsedu návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Mám tady návrh paní kolegyně Drhové, která navrhovala, abychom udělali nový odsek 4 v bodu II usnesení, který by zněl:
	4. souhlasí se stažením změn Z 1180, 1241 a 1326 z územního plánu sídelního útvaru atd. uvedené v příloze číslo 2.
(pokračuje Chalupa)

	V tuto chvíli chápu  rozsah ztotožnění ze strany pana předkladatele tak, že změna 1180 a 1260 dle návrhu pana kolegy Jančíka se do přílohy číslo 4 přesouvá z hlediska návrhu předkladatele, tedy nemusí se o ní hlasovat. 
	Změna 1241 je změna, o které se bude hlasovat, protože je rozporná s návrhem předkladatele, a změna 1326 je  změna, s jejímž stažením se předkladatel ztotožňuje. Stejně tak se ztotožňuje s mým návrhem na stažení změny 1432.
	V tuto chvíli bychom měli hlasovat o jediném rozporném stanovisku, a to je o návrhu paní kolegyně Drhové, aby usnesení znělo:
	II.4. stažení změny 1241 z územního plánu sídelního útvaru uvedené v příloze číslo 2 tohoto usnesení. 
	S ostatními návrhy se předkladatel ztotožnil. 

Prim.  B é m :
	Budeme nejprve hlasovat o jediném protinávrhu, se kterým se předkladatel neztotožnil. Přistupme k hlasování. Pro 15, proti 16, zdrželo se 24. Protinávrh nebyl přijat.
	Nyní můžeme hlasovat o původním návrhu. 

P.  C h a l u p a :
	Doplním změny, které tam jsou. Původní návrh se doplňuje o tyto změny: z přílohy číslo 2 se stahuje změna číslo 1432 a 1326 a z přílohy číslo 2 se přesouvá do přílohy číslo 4 změna číslo 1180 a 1260.

Prim.  B é m :
	Děkuji. S těmito změnami, s nimiž se předkladatel ztotožnil, můžeme hlasovat o kompletním modifikovaném návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdrželo se 7. Návrh byl přijat.
	Prosím pana kolegu Langmajera, aby předložil další tisk.

P.  L a n g m a j e r :
	V dalším tisku se jedná koncepty změn 06, které se pořizovaly pro změny, u nichž byl v rámci veřejného projednání zadání změn vznesen požadavek na posouzení SEA. V rámci veřejného projednání bylo projednáno 90 změn, které byly na základě výsledků veřejného projednání roztříděny do tří příloh. V příloze 2 jsou změny, které byly doporučeny ke schválení – je jich 88, v příloze 3 je jedna změna, která je navržena k přerušení a v příloze 4 je jedna změna, která je navržena na stažení.
	Upozorňuji, že bilance zeleně platí pro oba typy změn. Znamená to, že v tuto chvíli u změn, které prošly řízením SEA, schvalujeme jejich budoucí projednání, neschvalujeme změny jako takové.
	Doporučuji v tomto případě, abychom nechali změny proběhnout jako u předcházejících změn a počkali na výsledky vyhodnocení tohoto balíku změn, kterých není tolik, a následně po vyhodnocení těchto změn hlasovat o tom, zda je schválit nebo přeřadit do dalších příloh. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Přihlášena je paní kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Jednu technickou připomínku k poměrně obsáhlému tisku. Říkala jsem to již u předchozího. Myslím si, že v údajích, které jsou uvedeny v přehledových tabulkách, chybí 
(pokračuje Drhová)

v tomto případě také stanovisko hodnocení vlivu na životního prostředí. V přílohách to sice máme, ale myslím si, že by stálo za to u každé změny kromě argumentace, proč je to formou změny, tak když se hodnotí podle hodnocení vlivu na životní prostředí, tak to tam také uvést. 	Na základě tohoto hodnocení vlivu na životního prostředí chci navrhnout přeřazení změny číslo 1027, která byla dlouhou dobu v tabulce číslo 4 a na výboru územního rozvoje se dostala do tabulky číslo 2, k vyřazení. Hlavním důvodem jsou argumenty, které padly v rámci vyhodnocení vlivu na životní prostředí, kdy tato změna má nesouhlasné stanovisko. Jedná se o výstavbu objektů u Hlavního nádraží, kdy je tato změna vyhodnocena nesouhlasně z hlediska udržitelného rozvoje pro její necitlivý vztah k městské památkové rezervaci, necitlivý vztah k památkové zóně s blokovou kompaktní zástavbou Vinohrad a jejich výškové hladině zástavby. Jde tam o výškovou budovu. Nezanedbatelný nový zdroj a cíl automobilové dopravy, extenzivně pojatá změna územního plánu je přezíravá k dlouhodobému vývoji utváření urbálního prostředí centrální části města, vyvolává otázku změny hodnotového systému v centrální části organismu města, což je v rozporu s jeho koncepčními a strategickými dokumenty. Změna posiluje nerovnováhu z hledisek udržitelného rozvoje, přispívá k tomu i problémové zabezpečení bydlení, posiluje působnost negativních vlivů a zátěží na prostředí, změna koncepce v navržených regulativech funkčního a prostorového uspořádání nesplňuje podmínky kritéria a hlediska udržitelného rozvoje v mezích přijatelné optimalizace,
	To je citace z toho.
	Myslím si, že by bylo rozumné počkat s řešením tohoto území až na přípravu územního plánu, kdy řešení centrální části města je důležité řešit v širších souvislostech. Myslím si, že příprava územního plánu a zapracování funkční změny na tomto území v rámci územního plánu mi přijde mnohem rozumnější než teď dát zelenou tomu, že se bude zpracovávat koncept této změny. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Nevidím další přihlášené do rozpravy. Prosím o závěrečné slovo.

P.  L a n g m a j e r :
	 Vrátil bych se ke zpracování materiálu a k tabulce, o které jste mluvila. Myslel jsem, že to bude příznivější pro všechny, pokud budou mít vyjádření ke každé změně zvlášť, jak je to v tomto případě uděláno. Napsat do tabulky, zda řízení proběhlo kladně nebo záporně, mi přišlo být málo. Proto jsme vytvořili tento rozsáhlý materiál. To je první věc.	
	U změny, o které jste mluvila, bych chtěl jen připomenout, že se jedná o změnu, která má rozšířit městské centrum na úkor železnice. Nemá to se zelení naprosto nic společného, nicméně projednání může dopadnout jakkoli.
	Jak jsem říkal na začátku, byl bych rád, kdybychom změnám dali šanci, protože dotčené orgány, speciálně odbor dopravy a další právě při projednání jsou schopny nám říci, zda je změna životaschopná, nebo není. Nechal bych útvar rozvoje města společně s dalšími odborníky na změně pracovat a nevyřazoval bych to. S vaším návrhem se nemohu ztotožnit. 

Prim. B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu paní Drhové, který zní, aby se usnesení v bodu II. doplnilo o nový bod 5 tohoto znění: přerušení pořizování změny číslo 1027/06 z důvodu nesouhlasného stanoviska SEA.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto protinávrhu. Pro 17, proti 20, zdrželo se 23. Protinávrh nebyl přijat.

P.  C h a l u p a :
	Můžeme hlasovat o návrhu v původním znění.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu v původním znění. Pro 52, proti 0, zdrželo se 8. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Langmajerovi. Slovo má pan kolega Richter – tisk Z 033 a Z 087 v jednom předkladu. 

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, z 033 je návrh na navýšení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2008. Jedná se o materiál, který byl projednán výborem pro kulturu a volný čas a byl předložen následně radě. Zvýšení grantu se týká žadatele Struny podzimu a Mezinárodního hudebního festivalu Struny podzimu 2008. Navýšení je o 250 tis. Kč.
	Dále navýšení o 50 tis. Kč Czech Music Road (?) a Pražská komorní filharmonie, veřejná koncertní činnost – o 800 tis. Kč. 
	 Tisk prošel výborem a radou hl. m. Prahy kladně. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 033. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Kromě pana radního Richtera požádám pana bc. Ondřeje Pechu, předsedu výboru pro kulturu a volný čas, o společný předklad tisku Z 087.

P.  P e c h a :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych vám předložil trochu nestandardně materiál – tisk Z 087. Tento materiál vznikl na základě usnesení ZHMP ze dne 17. 6. 2008 a byl vypracován poradním sborem pro oblast kulturní a grantové politiky. 
	Vzhledem k tomu, že tento materiál vznikal velmi obtížně a nestihl se termín posledního zasedání rady hl. m. Prahy minulý týden, tento materiál předkládám já jako předseda výboru pro kulturu a volný čas jako předseda jediného orgánu zastupitelstva, který tento materiál stihl projednat. Proto tento materiál předkládáme společně s panem radním Richterem, kterému předávám slovo.

P.  R i c h t e r :
	Děkuji panu předsedovi. Tisk byl rozdán v pondělí. Pokud mám informaci k dispozici, bylo to v 17.15 hod. Omlouvám se za to, ale bylo to nezbytně nutné. Rada nestihla projednat materiál z právního důvodu, který legislativní odbor našel v návrhu, který byl předložen poradním sborem expertů. Poradní sbor expertů pro oblast kultury se scházel před 10 dny v pondělí a ještě dělal úpravy v tisku. Následovala rada, a protože poradní sbor skončil v pondělí večer, nebylo možno v radě materiál projednat.
	Na návrh výboru pro kulturu a volný čas jsem zadal právní stanoviska dvěma nezávislým právním kancelářím a odboru legislativy. Právní posudky jsou součástí tohoto tisku. Máte tam vyjádření odboru legislativy, advokátní kanceláře Kříž, Bělina a kanceláře Gočár(?).
	Jedna věc je, co vychází z těchto podkladů. Je to odraz událostí, které se historicky staly, ať už to bylo vyjádření pracovních orgánů evropské komise, která v červnu tohoto roku konstatovala, že rozdělování grantů v minulé éře bylo problematické a  může tam dojít k dalším zásahům, pokud nebude nalezen konsensus v rámci pražské kulturní scény.
	Evropská komise dále konstatovala, že dotace na prodanou vstupenku je používaná plošně ve Španělsku a je to dobrý nástroj . Zásadní je, že pokud bychom chtěli měnit tento nástroj, tak nový systém by měl být notifikován evropskou komisí a měl by být této komise předložen. Z časových důvodů to nejsme schopni stihnout tak, aby granty byly včas vypsány a rozděleny. 
	Právní posudky poukazují na určité chyby, který materiál zpracovaný sborem expertů obsahuje. Obsahuje určité pochybnosti, že v budoucnu bychom hlavní město  mohli vystavit případným soudním sporům, kde výsledek je nejistý. 
	Nicméně se domnívám, že je nutné tento materiál projednat. I když jsou v něm chyby, doporučuji ho podpořit právě z toho důvodu, aby kulturní instituce měly možnost získat granty na r. 2009. Pro vaši představu – poradní sbor expertů nebyl schopen oddělit ziskový a neziskový sektor a ani nebyl schopen shodnout se na relevantním systému, který by zajistil dlouhodobost ve financování pražské kultury. 
	Materiál, který máte před sebou, poradní sbor expertů navrhuje, aby fungoval pouze na r. 2009 s tím, že bude zasedat dále a bude hledat konsensus, nějaký vhodný systém rozdělování peněz hl. m. Prahy pro oblast kultury, který by zajistil střednědobou a dlouhodobou podporu a možnost bezkonfliktního financování pražských kulturních institucí. Uvidíme, jak se to poradnímu sboru expertů podaří. V tuto chvíli je tady tento materiál, který je přechodným řešením v této souvislosti.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. První je přihlášen kolega Slezák, připraví se kolegyně Ryšlinková.

P.  S l e z á k :
	Kolegyně a kolegové, tiskem se náš klub zabýval. Během jednání jsme se dohodli, že podáme návrh na přerušení do příštího jednání zastupitelstva, a to z těchto důvodů.
	Materiál byl zastupitelům hl. m. Prahy předložen dnes ráno před jednáním zastupitelstva a zastupitelé jsou v časové tísni se s ním seznámit. Během polední přestávky jsem ani nestačil přečíst poslední vyjádření právní kanceláře, protože jsem se k tomu nedostal. 	Z dokumentu je zřejmé, že jde o provizorní řešení pro r. 2009, aniž by bylo naznačeno, jaký bude budoucí vývoj v oblasti stanovení kulturních grantů. To, že nebyl materiál projednán v radě, jsme se také dozvěděli, a to i přesto, že náš zástupce před 14 dával návrh, aby tento materiál do rady šel. Je škoda, že se rada před 14 dny tímto materiálem nezabývala. 

(pokračuje Slezák)

	 V důvodové zprávě se uvádí, že výbor pro kulturu vzal materiál na vědomí, ale s výhradami v bodech A – D. Je divné, že materiál předkládá proti zavedeným pravidlům předseda výboru pro kulturu a volný čas. Je na jeho bedrech, že nám materiál nebyl distribuován včas, ale až dnes. 
	Když jsem si přečetl právní stanoviska, náš legislativně právní odbor píše: 
	Zvolený systém zatím stále nenaplňuje představy o transparentním a nediskriminačním procesu přidělování jednotlivých grantů, a to zejména z těchto důvodů. Je zde těch pět důvodů vyjmenováno, můžete si to všichni z tisku přečíst. 
	Podobné je od Kříže a Běliny. Zaujalo mě z konce vyjádření, že se nejedná o zcela komplexní vyjádření k problematice účelových dotací v oblasti kultury, protože na to nebyl dán časový prostor. Myslím si, že je to chyba, měli bychom vědět, jak to opravdu je. 	
	Jsme přesvědčeni o tom, že nic nebrání, aby předkladatel to znovu projednal ve výboru pro kulturu a volný čas a dal prostor právním kancelářím, aby právní názor dopracovaly a aby tento materiál byl řádně projednán v předstihu v radě a byl znovu předložen zastupitelstvu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Jsem také nerada tomu, že dochází k tak pozdnímu podání tohoto podle mého názoru tak zásadního dokumentu, který mění způsob udělování grantů a je tudíž velmi důležitý. Vzhledem k tomu, že kulturní instituce potřebují vědět, za jakých podmínek peníze od ledna dostanou, chápu obrovský tlak, který je na nás vyvíjen. Myslím si, že celkově bychom měli materiál podpořit. Domnívám se, že jde správným směrem. To nejlepší, co bylo v loňském roce, je zachováno, odborná komise je doplněna o další krok dál – o bodovací systém, i když k němu mohu mít jisté výhrady.
	Co tam podle mého názoru chybí – z těchto důvodů nebudu navrhovat stažení tohoto dokumentu, ale myslím si, že je důležité, aby některé názory zazněly, aby se dostaly do veřejnosti, která to diskutuje: domnívám se, že je potřeba lépe zohlednit úlohu politika v tomto materiálu. Podle mého názoru je potřeba říci, že je úkolem politiků, tedy tohoto shromáždění, aby v rámci rozpočtu procentuálně rozdělili peníze mezi kategorii A a B s jistou flexibilitou, která by byla dána do pravomoci komise. Jinak by si museli říci zpátky o povolení.
	Myslím si, že bodový systém je v tomto okamžiku příliš složitý a domnívám se, že už teď by měl být dopracován do větší transparentnosti v rámci jednacího řádu komise. U jednání jsem nebyla, nevím, zda se s tím počítá, ale myslím si, že je to jasné. V dalším kroku by měl být zahrnut do tohoto materiálu.
	Dále se domnívám, že v kategorii B je příliš vysoce nasazen limit, při kterém se požadují podrobné informace typu výroční zprávy od žadatelů. Limit je stanoven na grant 1 mil. Kč. Jednu nulu bych škrtla, můžeme jít třeba na 300 tisíc korun, ale milion je poměrně vysoká částka a většina organizací je schopna dodat všechny informace, které se v rámci výroční zprávy potřebují, ať už mají formát výroční zprávy, nebo jsou dodány odděleně, k dispozici být musí. Když někdo chce peníze z veřejných zdrojů, musí dávat o sobě informace k dispozici.
	Navrhuji, abychom tento materiál dnes přijali s tím, že bych do usnesení navrhla, aby návrh na dopracování tohoto materiálu, resp. předložení nového materiálu, podle něhož se budou řídit granty v r. 2010 a dále, byl do tohoto shromáždění předložen do 31. května 2009 a
 
(pokračuje Ryšlinková)

projednán na červnovém zasedání r. 2009, aby eventuální připomínky mohly být do září zapracovány a v září vyhlášeno další grantové kolo. 

Prim.  B é m :
	Pan Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Vážené kolegyně a kolegové, v podobné časové tísni jsme byli i v loňském roce, byť z jiných důvodů. Grantové řízení bylo tehdy připraveno, ale trvalými obstrukcemi paní Ryšlinkové a pana Jecha byl výbor pro kulturu zcela paralyzován a došlo až k několikaměsíčnímu zpoždění. Navíc se jejich jednáním celá věc zpolitizovala a zablokovala.
	Co se dělo potom, všichni si pamatujeme. Tzv. kulturní veřejnost okupovala jednání zastupitelstva, vtipně či méně vtipně tady hulákala, poskakovala, zpívala a vykřikovala. Výsledkem bylo to, že znovu došlo k prodloužení vyhlášení grantového řízení. 
	Vzhledem k tomu, že se tehdy mnoho subjektů ocitlo v opravdové finanční tísni, nikoli předstírané, jak to dělaly některé jiné subjekty, došlo nakonec k dohodě. Divadla své peníze dostala a byl zřízen poradní sbor primátora pro kulturu, který měl přispět k vytyčení pravidel. Tím byl naplněn jeden z hlavních požadavků petice Za Prahu kulturní. A výsledek?
	Poradní sbor vyseděl vejce, ale vejce nikoli zlaté, ale prázdné. Po roce jsme ve stejné situaci. Termín vyhlášení grantů na r. 2009 je opět ohrožen. Právní rozbory, které jsou přílohou tohoto návrhu, nám říkají, že tento návrh na vyhlášení grantů se ocitá na tenké hraně posuzování. 
	Osobně se rozhodně přimlouvám, aby tento návrh byl dnes schválen s ohledem na znovu hrozící časovou tíseň a na možnou repetici loňského petičního kolotoče. Kulturní projekty a subjekty dostanou prostředky na činnost včas a získáme rok času, abychom smysluplně připravili takový návrh, který bude reflektovat naše zkušenosti z poslední doby.
	Obecně si myslím, že loňský návrh byl v zásadě správný. Problém byl v lidech, kteří zasedali v komisích a v dalších sborech. Na to bychom si měli dát pozor i v letošním roce. Na to také upozorňuje analýza legislativního odboru ZHMP, ze které si dovolím citovat:
	S ohledem na zajištění nediskriminačního a transparentního postupu by uvedení hodnotitelé (a to jak v grantové komisi, tak externisté) měli být subjekty odlišné od subjektů, kteří žádají o grant a stejně tak by neměli být s žadateli v konfliktním zájmu. Konec citátu.
	Mělo by nám všem jít především o bezproblémové fungování kultury a ne o pofiderní politické body. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Chystal jsem se interpelovat pana radního zejména poté, co jsem si včera pustil televizi a shlédl jsem diskusní pořad Máte slovo, kde vystupoval pan radní a celá řada dalších protagonistů sporu o granty. Z chaotické diskuse jsem získal dojem, že je o grantové politice ještě méně jasno než kdykoli předtím a nějaká nová grantová politika je v nedohlednu. Jsem příjemně překvapen, že tady máme tento materiál. Nezaregistroval jsem ho dříve, dostal jsem ho až dnes na stůl.
	Po rychlém prostudování se domnívám, že byť je materiál nedokonalý, je to krok správným směrem. Především je třeba poznamenat, že se zde ruší dotace na vstupenku a další kategorizace, která vzbudila takový odpor části kulturní scény.
(pokračuje Witzany)

	Za druhé se zavádí to, co jako půlročnímu členu grantové komise pro hodnocení žádostí chybělo – bodové hodnocení, které je nějakou objektivizací s danými kritérii s tím, že se využívá možností externích hodnotitelů.
	V návrhu postrádám ošetření výše grantů. Dobře víme, že nejde jen o to, komu grant dát a komu ne, ale podstatné je, v jaké výši.
	Je škoda, že předložený materiál je opět pouze částečným řešením, provizoriem a celá diskuse o grantové politice se tak stává nekonečným příběhem. Nicméně z hlediska času na posouzení grantových žádostí z hlediska náročnosti procesu souhlasím s předřečníky, že je třeba tento materiál schválit dnes. V tomto smyslu bych rád vyzval přátele ze sociální demokracie, aby zvážili svou podporu, abychom materiál schválili, protože další odložení by ohrozilo včasné projednání a schválení grantů na rok 2009. Musíme doufat, že systém na další roky bude předložen včas tak, aby mohl začít běžet normálně. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Paní náměstkyně Reedová.

Nám. R e e d o v á :
	Na začátek řečnická otázka: co je největším problémem přerozdělování? Přerozdělování samo o sobě vede k určité neefektivitě a k nespokojenosti těch, kteří žádají. Najít konsensus je vždycky největší problém. Je to také v nedůvěře, která tady panuje. To je největší úskalí.
	Když jsem zjišťovala, jak se přerozdělují peníze z evropských fondů v jiných zemích, tak například ve Skotsku se sejdou žadatelé, subjekty, kterých se to týká v sociální oblasti a samy se dohodnou, které z projektů budou podpořeny, které jsou nejdůležitější. Nedovedu si představit, že by to bylo možné v České republice. Proto hledáme stále složitější cesty, jak peníze přerozdělovat. Nevím, jestli je to vždycky správné.
	Tento systém se snaží o bodování, aby tomu dal nějakou štábní kulturu. To zde nějakou dobu chybělo. Jsou tam externí hodnotitelé – aby to byl pohled zvenčí. Myslím si, že to jde určitě správným směrem a může to na přechodnou dobu působit. Uvidíme, zda to bude to pravé ořechové, zda se najde určitá shoda.
	Pokud jde o veřejnou podporu, je to velmi složitý problém. Veřejná podpora je dnes hodnocena podle aktivit, ne podle typu žadatelů, které generují zisk. Když se podíváme, co dnes dělá Evropská unie ohledně veřejné podpory do všech oblastí, jsem velmi zvědavá, jak se k tomu bude stavět. Tady jde o naše peníze. Když rozdělujeme evropské peníze, evropská komise má velké pravomoci. tady se musíme v prvé řadě dohodnout my, jakým způsobem budeme rozdělovat naše peníze, do toho evropská komise nakonec příliš mluvit nechce a ani nebude. Jde o to, abychom našli společný konsensus. Myslím, že toto je dobrý základ.

Prim. B é m :
	Děkuji, paní náměstkyně. Slovo má paní kolegyně Ryšlinková.

P. R y š l i n k o v á :
	Neplánovala jsem vystoupit podruhé, ale bylo na mne vylito poměrně hodně špíny v průběhu loňského roku ohledně mého působení ve výboru. Slova pana kolegy Bednáře mě dnes konečně donutila k tomu, abych se trochu ozvala.
	Považovat mou činnost za zdržování práce ve výboru je naprosto mimo rámec jakéhokoli demokratického jednání. Předkládala jsem odlišné názory. Ani jednou se nestalo, že bychom neprobrali celý program díky např. mému působení. Pokud se nějaký bod odložil, 
(pokračuje Ryšlinková)

byť na můj návrh, pak jen proto, že jsem pro to získala většinu ve výboru. Většinu tam má politická strana, která zvítězila v tehdejších volbách.
	Prosím pana Bednáře, aby si tyto osobní invektivy, k nimž jsem se nikdy neuchýlila, příště ponechal. Děkuji.

Prim. B é m :
	Kolega Hulínský má slovo.

P. H u l í n s k ý :
	Vážený pane primátore, bylo dnes hodně řečeno k tomuto materiálu, který jsme dostali na stůl a bohužel nebyl projednán tak, jak by si většina zastupitelů představovala. Když se začteme do důvodové správy, do přílohy č. 2, kterou nám k tomu dodal odbor legislativy – odbor legislativy se poslední dobou ve svých předkladech velmi zlepšil a třeba i na dnešním zastupitelstvu jsem nenašel žádnou chybu, na kterou bych mohl poukázat, ač v minulosti toho bývalo velké množství, určitě bych nebral názor legislativy na lehkou váhu, jak je v této příloze. Kdyby zde názor legislativy nebyl, možná by se o tomto tisku jednalo mnohem jednodušeji.
	Dovolte mi, abych vám, kteří jste možná neměli čas si to prostudovat, přečetl několik slov k návrhu na vyhlášení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na rok 2009 tak, jak zpracovala legislativa – podepsaná paní ředitelka odboru legislativy Lenka Danielisová.
	Zvolený systém zatím stále nenaplňuje představy o transparentním a nediskriminačním procesu přidělování jednotlivých grantů, a to zejména z těchto důvodů: nejsou stanovena žádná pravidla, resp. omezení pro výběr členů grantové komise a externích hodnotitelů. Nejasným se jeví i termín externí komise. S nedostatečnou transparentností je navržen i systém bodového hodnocení. Nejasným a procesně komplikovaným se jeví i vlastní procesní postup hodnocení, a to jak v prvním, tak v druhém kole. Obdobně procesně problematicky a nepružně je navržen i postup projednávání návrhu. Lze tedy jen doporučit pokud možno rychlé dopracování navrhovaného systému. Konec citace z přílohy č. 2 důvodové správy odboru legislativy hl. m. Prahy. Jak jsem uvedl, legislativa poslední dobou pracuje velmi dobře a nebral bych její slova na lehkou váhu.
	To je důvod, proč předseda našeho klubu navrhl, aby se dnes tento tisk přerušil, dopracoval a na listopadovém zasedání zastupitelstva aby se schválil. Nenuťme se schvalovat něco, o čem ani naše legislativa není přesvědčena, že je v pořádku a správně, když to můžeme čistým a transparentním způsobem udělat příští měsíc a není problém, aby finanční prostředky byly v lednu nebo v únoru poté dány k dispozici, když v letošním roce teprve byly v červnu. Možnosti tady jsou. 
	Návrh, který zazněl, není bojkotem kultury, ale je to o transparentnosti kultury.

Prim. B é m :
	Děkuji. Slovo má pan Adámek.

P. A d á m e k :
	Kolegyně a kolegové, pane primátore, dovolím si jako člen kulturního výboru vyjádřit se a ocitovat několik věcí, jak zde bylo řečeno, a navázat na některé kolegy.
	Chtěl bych upozornit na stanovisko kulturního výboru, i když zde bylo zmíněno panem Bednářem. Když pan Pecha předkládal tento návrh, upozornil bych rád, že kulturní výbor projednal, ale neschválil. V usnesení, které kulturní výbor přijal bylo, že materiál bere 

(pokračuje Adámek)

na vědomí. Na vše, co zde zaznívá a co je obsaženo v jednotlivých právních rozborech, kulturní výbor již upozorňoval před těmito právními rozbory.
	Myslím, že z toho pramení i naprosto rozdílný přístup pana radního při předkládání. Když předkládá, je vždycky tak živý, ale dnes mi takový nepřipadá, protože sám cítí, že materiál není to pravé ořechové.
	Dovolím si říci několik slov a potom několik citací. Myslím si – je to můj vlastní názor, že ti, co více či méně způsobili to, že jakýsi grantový systém nebo pokus o změnu byl rozbit, dnes nás tlačí do toho, abychom tady schvalovali naprosto dle mého názoru nehotový a neschopný materiál. Dovolím si ocitovat – hádejte, kdo to napsal:
	Zásady pro rozdělování grantů neobsahují dostatečné záruky, že v konkrétních případech nedojde k naplnění všech znaků protiprávní veřejné podpory.
	To v reakci na některá slova, která zde zazněla, jak je to všechno dobré a jak to dopracujeme. Citoval jsem z odborného stanoviska podepsaného prof. Dr. Janem Křížem, CSc., advokát.
	 Dovolím si další citaci, pro krátkost času si to někteří nemohli přečíst.
	Lze však konstatovat, že v bodovacím systému, jak je popsán v předloženém dokumentu Zásady pro poskytování účelových dotací, grantů atd., podle našeho názoru absentují jasná pravidla stanovující váhu jednotlivých kritérií prostřednictvím bodové stupnice přiřazené k jednotlivým kritériím. Stejně transparentní by měl být následně i výstup hodnocení grantovou komisí.
	Nevím, kolegové, proč jste tak horovali pro něco, co dle prestižní právní kanceláře má tyto vady. Nezlobte se, pro takovýto materiál ruku zvednout nemohu, i když si některá časová hlediska velmi dobře uvědomuji. Přikláním se k tomu, co zde řekl kolega Hulínský, že to není poprvé, kdy granty by byly o měsíc později. Bylo tomu tak i v minulosti. Doufám, že to bude naposled.

Prim. B é m :
	Děkuji. Dovolím si předat řízení jednání paní nám. Kousalíkové a prosím ji, aby mi udělila slovo.

Nám. K o u s a l í k o v á :
	Prosím, pane primátore, máte slovo.

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, pokusím se vás probrat. Už možná po dvousté v tomto jednacím sále zastupitelstva zaznívá spousta nesmírně užitečných nápadů, reflexí, které se dotýkají kulturní politiky a prosté otázky, na kterou neexistuje žádná dobrá uspokojivá odpověď, a to zda se vůbec má kultura podporovat a pokud ano, v jaké výši a pokud v nějaké výši, tak jakým způsobem. Chtěl bych poděkovat především zadní části místnosti. Na místě pro hosty sedí kolega Dan Sobotka. Prosím ho, aby přišel k nám jako aktuální předsedající poradního sboru pro oblast kulturní politiky, grantového systému, který jsem si dovolil historicky asi před 3,5 lety založit a jehož funkci jsem si dovolil po určitých názorových disproporcích a mírných střetech tu ve sdělovacích prostředcích, tu na zasedání ZHMP, znovu obnovit.
	Dovolte, abych poděkoval tomuto ctihodnému sboru, který je dnes reprezentován zhruba třicítkou manažersky postavených expertů v oblasti kulturní politiky města reprezentující samozřejmě partikulární zájmy, ale na druhé straně v malé české kotlině vždy bude někdo reprezentovat nějaký partikulární zájem. Troufnu si tvrdit, že všichni členové 

(pokračuje Bém)

poradního sboru jsou schopni abstrahovat od instituce, kterou reprezentují a dívat se na problém z komplexnějšího ptačího pohledu či perspektivy. 
	Nejedná se jen o manažery, ale i o reprezentanty kulturní obce, kteří se těší dobrému postavení a jména u veřejnosti. Říkám to proto, že i oni něco dávají v šanc. Mají nejen svůj vlastní zájem, který hájí, ale jakýsi obecnější zájem. Troufnu si tvrdit, že každý z členů tohoto poradního sboru práci dělá, protože mu primárně jde o věc.
	Pane předsedo, dovolím si vám i celému sboru v této chvíli poděkovat. To, že jsme nebyli schopni během několika málo měsíců najít geniální koncept řešení, je normální. Kdo jiný to mohl čekat?  Je to naprosto zřejmé, systém je tak strašně složitý a názory na něj jsou nekonečně různorodé. Míra transparentnosti je vysoká – reaguji tím na předřečníka kolegu Bednáře, nikdo nic neskrývá, neskrývá svůj vlastní zájem. Sbor pracuje s tím nejlepším vědomím a svědomím.
	 Sbor je dokonce dnes připraven a schopen vážně uvažovat a diskutovat o návrzích, které se ještě před třemi lety zdály jako z Marsu. Pamatuji si, když pan kolega Ševčík před třemi lety poprvé řekl, že jediný spravedlivý systém, jak rozdělovat peníze na kulturu je, že se bude dotovat na diváka, nikoli na vstupenku. Je rozdíl mezi vstupenkou a divákem. Kdo přijde do divadla nebo na koncert, bude mít jako občan Prahy nějakou finanční dotaci. Pak jsme si začali klást otázku, jestli tento spravedlivý nebo rovnostářský systém je dost spravedlivý a rovný. Používám záměrně tyto dva termíny, protože je mezi nimi diametrální rozdíl. Přišel by někdo jiný a řekl ne, správně by to mělo být tak, že občan Prahy dostane dotaci na kulturu, což znamená, že se vezme balík finančních zdrojů, které představují kulturní rozpočet a rozpočítají se kapitací na počet obyvatel. Můžeme diskutovat o tom, zda má i novorozenec dostávat finanční prostředky na kulturu nebo ne, a ať si s těmito finančními prostředky lidé udělají co chtějí.
	Pochopíte, že když tento návrh padl, začali jsme si uvědomovat paradoxní nedostatky kapitačního systému u té části kulturní veřejnosti, která do divadel a na kulturu chodí.
	Máme za sebou zkušenost se zavedením dotace na vstupenku, následné její rušení pro neskonalý odpor pouze části kulturní veřejnosti. Dnes na poradním sboru primátora znovu vracíme tento instrument do hry a začínáme se bavit, zda na něm nebylo něco dobrého, zda za půl roku nebo za rok najdeme efektivnější nebo spravedlivější systém než ten, který jsme vymysleli před dvěma roky. Jedním titulem byla koncepce kulturní politiky, druhým titulem byl návrh grantového systému – to nevím. Nemůžeme být experty na všechno, máme si nechat poradit. Nechme poradní sbor pracovat.
	Poradní sbor požádal o to, aby měl čas na práci. Znamená to, že příští rok nebudou dostávat kulturní instituce peníze od města? Odpověď zní, že to není možné.
	Proto jsme se po poměrně složité debatě odhodlali tento materiál předložit tak, abychom se nedostali do podobné situace jako letos, kdy se peníze rozdělovaly někdy v květnu. Řada představitelů kulturní veřejnosti říkala, že je to pozdě a v zásadě měli pravdu. Slíbil jsem, že příští rok to bude jinak .
	Proto se na vás dnes obracíme s omluvou.  Samozřejmě má pravdu kolega Slezák, částečně pan kolega Adámek, i Petr Hulínský měl pravdu, kritici procesního sledu dnešního předkladu svým způsobem pravdu mají, ale prosím, abyste to ve svých úvahách přehodnotili. V tom, co se navrhuje, není žádná revoluce, je to mírná evoluce v mezích zákona, která jistě bude procházet další kritikou. Jsem přesvědčen, že poradní sbor nakonec přijde s nějakým finálním řešením, které se stane základem, který budeme schvalovat možná v květnu nebo v červnu, ale určitě pro delší grantovou politiku města, nikoli jen na jeden kalendářní rok, ale tu, kterou začneme aplikovat pro rok 2010, až přijde někdo jiný a vymyslí nový  systém třeba
 
(pokračuje  Bém)

proto, že se zjeví nespokojený dav reprezentovaný částí kulturní obce. Pak se začne třeba pokoušet dělat v tom jiný řád.
	Děkuji za odvahu Ondřeji Pechovi, děkuji poradnímu sboru za to, co udělal, i panu kolegovi Richterovi. Nemám strach o notifikační právní posudky. Právní posudky jsou zjevné, říkají, že za půl roku nebudeme o nic moudřejší a za měsíc také ne. Říkají, že kdyby měl někdo platit v rámci nenotifikovaných podpor finanční prostředky, neznamenalo by to, že je bude platit Praha, pražské kulturní instituce, ale celá Evropská unie – v každé zemi, v Bruselu, v Paříži, v Londýně, ve Varšavě, v Budapešti, ale i v nejmenším maďarské městečku na slovensko-maďarském pohraničí. Kdo by tam dal peníze, musel by to zaplatit. Dovedete si představit, že by taková situace nastala? Nemůže nastat.
	V tomto ohledu nemám obavy o to, že by právní řešení problému přineslo nějaký dramatický zvrat. Nechci samozřejmě podceňovat výroky naší legislativy. Vždycky musí být opatrná a musí nám vytvářet prostředí, které garantuje maximální jistotu pro samosprávné představitele obce, aby mohli rozhodovat s právní validitou.
	V tuto chvíli nic moudřejšího nevymyslíme, podpořte to, bude to vyjádření vůle zastupitelstva vědomo si rizik ústupků. Jistě to bude vnímáno jako vstřícný krok vůči pražské kultuře. Děkuji.

Nám. K o u s a l í k o v á :
	Do diskuse je připraven pan zastupitel Bednář.

P. B e d n á ř :
	Chtěl bych reagovat na příspěvek pana kol. Hulínského faktickými údaji. Spočítal jsem si, co by to znamenalo, pokud bychom odložili naše dnešní rozhodnutí na příští zastupitelstvo. Tento návrh počítá s tím, že uzávěrka žádostí o granty bude 24. 11., tudíž necelé 4 týdny od dnešního dne. Pokud bychom odložili naše rozhodnutí, jak navrhuje kolega Hulínský na 11. 12., kdy bude prosincové zastupitelstvo, plus čtyři týdny na podání žádostí, dostáváme se do poloviny ledna. Potom žádosti musí projít grantovou komisí, což jsou minimálně další čtyři týdny, a jsme u konce února. Výsledek grantové komise musí projednat výbor a rada hl. m. Prahy a jsme v březnu. Do ZHMP by to mohlo jít v dubnu příštího roku. Uvažte tyto obyčejné kupecké počty. 

Prim.   B é m :
	Děkuji. Kolega Witzany podruhé, pak si dovolím uzavřít rozpravu.

P.  W i t z a n y :
	Snažím se studovat právní stanoviska dvou právních renomovaných kanceláři a zjistit, co je v nich podstatné. Pokud dobře čtu, ve stanovisku pana dr. Kříže je podstatné, co je řečeno  na poslední straně: Mělo-li by k takovým případům dojít, tedy k poskytnutí dotace nad limit de minimis, jsme toho názoru, že přes naše výše uvedené závěry  není vhodné takovéto granty většího rozsahu udělovat bez předchozího schválení komisí, zejména proto, že samo neplnění notifikační povinnosti atd. může vést k řízení o porušení před ESD. Přiznám se, že nevím, co to je za zkratky. 
	Prosím předkladatale, aby mi odpověděli, zda je ještě něco podstatného. 
	Pak je zde druhé stanovisko, kde jediné, co zde vidím, je závěrečná věta: Nebude-li v rámci aplikace zásad docházet k nedůvodné diskriminaci některých žadatelů, domníváme se, že by riziko porušení dvoustranné dohody se zahraničním investorem o ochraně investic mělo být nízké.
(pokračuje Witzany)
 
	Závěr je poměrně pozitivní ve smyslu, že riziko je nízké. Nic závažnějšího tady nevidím. 
	Systém bych pochválil v tom, že se zavádí bodové hodnocení. Hodnotitelé budou nuceni přiřadit body, budou zaznamenány a hodnotitelé budou nuceni odůvodnit své bodování v případě, kdyby rozhodnutí komise bylo zpochybněno. Body budou sečteny, projekty budou seřazeny a podle tohoto pořadí komise bude granty rozdělovat. Je to standardní relativně transparentní systém, který konečně zavádíme po dlouhé době, kdy něco takového tady nebylo.
	Souhlasím v zásadě s výhradami výboru, které jsou na první straně důvodové zprávy. 
	a) Kritéria pro hodnocení nemají žádnou bodovou váhu,
	b) není zmíněn způsob výběru členů grantové komise,
	c) v prvním kole hodnocení je určen počet hodnotitelů s náhradníky, ale není dané, jak se hodnotitelé-náhradníci mohou střídat,
	d) druhé kolo hodnocení je zcela nejasné a netransparentní. 
	Ano, toto je jistě třeba dořešit, ale obávám se, že diskuse o tom, jak to dořešit, mohou trvat další týdny a měsíce a že bychom se nemuseli přesného řešení dočkat. 
	Doufám, že když je výbor tak striktní a precizní v požadavcích na vyspecifikování a precizaci pravidel, divím se, proč nebyl v minulosti. Neměli jsme žádné bodování, žádná kritéria, žádné odůvodnění nějakým způsobem zobjektivizované. 
	Také bych byl rád, kdyby se výbor v této optice také podíval třeba na systém partnerství, který tato kritéria nesplňuje. Doufám, že budeme měřit stejným metrem jak při pohledu na minulost, tak při pohledu na rozhodování o partnerských projektech. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Diskuse je uzavřena. Prosím o krátký komentář kolegu Sobotku, který je účasten. O jeho vystoupení nemusíme nechat hlasovat, neboť je jedním ze zpracovatelů tohoto materiálu. Potom poprosím o závěrečné slovo předkladatele.

P. S o b o t k a :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, děkuji za slovo. Debata poradního sboru byla velmi pečlivá a dlouhá. Snažili jsme se ji uzavřít tak, abychom v žádném případě nedopustili pozdní vyhlášení grantů na rok 2009. To je možná ten nejsilnější vzkaz poradního sboru, který bych v tuto chvíli zde rád tlumočil.
	Práce poradního sboru nekončí, bude nepochybně reagovat na zkušenosti s tímto systémem. Jak je uvedeno v důvodové zprávě, myslím na straně 2, bude všechny tyto připomínky reflektovat a dále zapracovávat.

Prim. B é m :
	Děkuji. Prosím o závěrečné slovo.

P. R i c h t e r :
	 V krátkosti řekl vše pan primátor. Co se ukázalo? Že 29 expertů není schopno během několika měsíců vymyslet dlouhodobě funkční systém, byť některým z nás se vyčítalo, že jsme to také nebyli schopni udělat. Byl jsem ale takový systém schopen předložit, ale to už je minulost.
	Ke kol. Witzanymu. Mrzí mě, že hovoříte o minulosti, že tam nebylo bodové hodnocení. Ptám se na vaše působení v zastupitelstvu v minulosti, o které hovoříte. V minulém volebním období jsem tady nebyl, vy ano. Zajímalo by mě, zda jste i tenkrát 
(pokračuje Richter)

hovořil o těchto věcech. Možná by bylo lepší zapojit se do práce víc a už tenkrát bodové hodnocení nastavit. Věřím, že poradní sbor expertů celou věc vyřeší.
	Jediné, co ještě k tomu zbývá říci: souhlasím s tím, co říká kolegyně Ryšlinková, dejme tam klidně květen 2009, aby poradní sbor expertů předložil už funkční systém, který by mohl být dlouhodobě použitelný. Fakt je ten, že to, co máme před sebou, je neúplné, možná nedostatečné, jak říká kolegyně Ryšlinková, uvidíme, jak se to osvědčí v praxi.
	Za mne je to vše, předal bych slovo kolegu Pechovi.

P. P e c h a :
	Vážení kolegové, dovolte, abych ve dvou bodech reagoval stručně na diskusi.
	K panu Bednářovi, jak zde zdůvodňoval, co se stane, když odložíme o měsíc naše rozhodnutí o vyhlášení grantů. Zapomněl na jednu věc, že nově navržený systém je dvoukolový. Znamená to, že ne o měsíc, ale vyhlášení bude o tři měsíce později. Uvědomte si to, systém je v tomto nový a zpoždění může být mnohem větší než jsme byli zvyklí.
	Ke kolegovi Hulínskému, který se opírá o naši legislativu a její vyjádření. Souhlasím s naší legislativou ve všem, co tam píše, i s panem Hulínským, až na jedinou větu: Je nesplnitelné rychlé dopracování navrhovaného systému v duchu výše uvedených závěrů. Toto je nesplnitelné. Každý bod, který tady je, vyvolává sto otázek, na které je třeba odpovědět. Odložení tohoto rozhodnutí a dopracování tohoto systému znamená půlroční zpoždění. To jako reflexi na diskusi.
	Na závěr mi dovolte, abych po dohodě s legislativou upravil jeden odstavec materiálu, a to na str. 6 v bodu 2 – komise rady hl. m. Prahy pro udělování grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění (grantová komise). 
	Tento bod by v tomto materiálu měl znít nově: Grantová komise je 15členná, složená ze 14 odborníků a jako 15. člen jí předsedá člen ZHMP. Je jmenována radou hl. m. Prahy na návrh poradního sboru primátora pro oblast kulturní a grantové politiky, dále jen poradní sbor, po projednání a doporučení výboru pro kulturu a volný čas ZHMP.
	Další věta zůstává. Dále je doplněno:
	Každý člen včetně externích hodnotitelů jednotlivě podepíše prohlášení o mlčenlivosti atd.
	Dál odstavec zůstává. Tyto změny je nutné zapracovat, protože tento bod by odporoval zákonu o hl. m. Praze, jak byl původně koncipován.
	V jedné věci se ztotožňuji s paní Ryšlinkovou: byl bych rád, aby tam byly zapracovány termíny, jak je navrhla paní Ryšlinková, to znamená předložit do 31. 5. 2009 nový grantový systém na rok 2010 a projednat nejpozději do 30. 6. 2009 v ZHMP.

Prim. B é m :
	Konstatuji, že diskuse je uzavřena a vyčerpána včetně čtyř závěrečných slov. Slovo má předseda návrhového výboru.

P. C h a l u p a :
	Myslím, že nemá cenu opakovat návrhy, které předložil pan předseda komise.
	Paní kolegyně Ryšlinková, pan kol. Richter i předseda výboru se s tím ztotožnili. Navrhla usnesení, které přečtu a prosím o ujasnění v termínu:
	Usnesení I. říká: schvaluje text, který je předložen a doplňuje se: s tím, že návrh na další úpravy pro grantové řízení pro rok 2010 bude předložen – doporučuji vypustit, kdy bude předložen radě, ale řekl bych, že bude předložen ZHMP do 30. 6. 2009. Navrhuji nezabývat se otázkou, kdy to půjde do komise, do výboru nebo do rady.
(pokračuje Chalupa)

	Tak to by byl návrh, s kterým se ztotožňuje jak pan radní, tak pan předseda. Je-li tomu tak, nebyl by protinávrh, a byl by jediný návrh s tímto doplňkem.

Prim. B é m :
	Prosím o vyjádření, zda to tak může být?
	(P. Pecha: Souhlasím.)
	Technická – pan kolega Slezák.

P. S l e z á k :
	Pan předsedající mě asi neslyšel, když jsem dával návrh, že za klub navrhujeme přerušení bodu do příštího jednání zastupitelstva. Tento návrh jsem nestahoval.

P. P e c h a :
	S tímto návrhem se neztotožňuji.

P. C h a l u p a :
	Není to návrh meritorní, ale procesní.

Prim. B é m :
	Budeme hlasovat o návrhu na přerušení bodu, předkladatelé se neztotožňují.  Pro 15, proti 21, zdrželo se 23. Tento návrh nebyl přijat.
	Můžeme přistoupit k hlasování o modifikovaném návrhu, jak citoval předseda návrhového výboru pan starosta Chalupa. Přistupme k hlasování. Pro 49, proti 2, zdrželo se 10. Tento návrh byl přijat. Děkuji všem za ohleduplnost, děkuji předkladatelům a zpracovatelům za předklad materiálu. Děkuji panu Sobotkovi, loučím se tímto s předsedou poradního sboru primátora.
	Můžeme pokračovat projednání dalších tisků. Kolega Richter předkládá tisk Z 093.

P. R i c h t e r :
	Tento tisk je návrh na přijetí partnerství hl. m. Prahy na kulturní akci Vídeň tančí v Praze. Jde o projekt, se kterým se ztotožnila rada hl. m. Prahy. Jde o poskytnutí finančních prostředků ve výši 3 mil. Kč v rámci partnerství na ples, který se uskuteční 28. 11. v Obecním domě. Tuto akci pořádá společnost PG management, což je společnost, která byla vybrána vídeňskou stranou. Jde o tradici, která byla založena na začátku 90. let a následně byla přerušena. Tímto by měla tato akce pokračovat. Je to pravidelný ples Praha-Vídeň s tím, že této akce se účastní pan primátor Bém a pan primátor Vídně Michal Heupel.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Přihlásila se kolegyně Ryšlinková.

P. R y š l i n k o v á :
	Mám k tomu jedinou připomínku, která má obecný charakter. Akce tohoto typu, které jsou zcela jistě akcemi spíše společenské zábavy než kultury jako takové, jsou podle mého názoru naprosto nevhodně financovány z kapitoly kultury. Byla bych ráda, abychom přinejmenším do příště našli způsob zpracování rozpočtu tak, aby finance, které směřují přímo do kultury, tedy těch akcí, které pozvedávají kulturní činnosti v Praze, byly odlišeny od peněz, které směřují do tohoto typu společenské zábavy. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Závěrečné slovo předkladatele.

P. R i c h t e r :
	Děkuji za tuto připomínku, připadá mi to úplně scestné, nezlobte se na mne. Potom také Pražské jaro v Obecním domě je také záležitost společenské zábavy. Kdo bude rozdělovat, co je společenská zábava a co je kulturní akce? Myslím si, že vídeňský ples v Praze je kulturní akce na nejvyšší úrovni. Nevím, zda to má být hrazeno z kapitoly zdravotnictví, ať je to klidně z této kapitoly hrazeno. V kultuře se mi v rámci rozpočtu uleví, ale připadá mi to zvláštní. 

Prim. B é m :
	Děkuji. Prosím předsedu návrhového výboru.

P. C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme žádný návrh.

Prim. B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení v předložené podobě. Pro 46, proti 0, zdrželo se 7. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 932 a Z 070 v jednom společném předkladu.

P. R i c h t e r :
	Z 932 je návrh na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Botanická zahrada. Jde o změny v čl. 5, což je vymezení majetku, který se organizaci předává do správy. Následně je tam upravena účetní hodnota veškerého movitého majetku.
	Z 070 je také úprava zřizovací listiny Pražské informační služby. Jde o změnu sídla organizace, která se přestěhovala. Vše je popsáno v důvodové správě. 

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P. C h a l u p a :
	Bez protinávrhu.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Budeme hlasovat o usnesení k tisku Z 070. Slovo má předseda návrhového výboru.

P. C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme protinávrh. 

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Zbývá ještě tisk Z 020.

P. R i c h t e r :
	Tento materiál je revokace usnesení zastupitelstva k návrhu na udělení grantů hl. m. Prahy vlastníkům památkově významných staveb a objektů v roce 2008. V příloze č. 1 vidíte 
(pokračuje Richter)

upravené návrhy, aby finanční prostředky ve výši 1730 tis. šly na opravu krovů, stropů, střechy kláštera provincie bratří františkánů. Příjemci účelové dotace grantu 48 z minulosti finanční prostředky vrátili, odstoupili od smlouvy. Toto je upravený návrh výboru pro památkovou péči.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P. C h a l u p a :
	I v tomto případě jsme neobdrželi jakýkoli protinávrh.

Prim. B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Richterovi. 
	Slovo má pan radní Šteiner. Prosím o předkládací zprávu k tisku Z 091.

P.  Š  t e i n e r :
	Dovoluji si předložit tisk Z 091 k návrhu na úplatné nabytí nemovitostí z vlastnictví České republiky do vlastnictví hl. m. Prahy pro účely stavby Zlíchov – Radlická. Tato stavba byla uvedena do provozu v r. 2002, nicméně majetkové vypořádání pokračuje dodnes. Státní podnik  Povodí Vltavy disponuje právem hospodaření k těmto nemovitostem z vlastnictví ČR. Navrhuje se koupě těchto  nemovitostí za cenu dle znaleckého posudku 3837600 Kč. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme ani v tomto případě jakýkoli protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Posledním tiskem pana kol. Šteinera je tisk Z 101.

P.  Š t e i n e r :
	Tisk Z 101 – k návrhu na přijetí účelového investičního a neinvestičního transferu ze Státního fondu dopravní infrastruktury na financování oprav a modernizace průjezdních úseků silnic a dálnic pro Technickou správu komunikací. Navrhuje se navýšení rozpočtu hl. m. Prahy o 60 mil. Kč na vybrané investiční akce, které budou ještě v letošním roce realizovány právě na zmíněných průjezdních úsecích silnic a dálnic celostátního významu.  

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Neobdrželi jsme žádný pozměňovací návrh ani protinávrh.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu kolegovi Šteinerovi.
	Slovo má pan radní Štěpánek, tisk Z 025.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tisk Z 025 předkládá rada. Je to tisk ke zrušení obchodní společnosti Praha – čisté město, a. s. Hl. m. Praha je v tomto případě stoprocentním vlastníkem. Rada na své schůzi tento záměr schválila a žádá ZHMP o rozhodnutí o zrušení této společnosti. Uložili bychom radě jako valné hromadě poslat tuto firmu do likvidace. Od r. 2003 je zcela nefunkční, nejsou naplněny orgány a není zde pro ni využití.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  C h a l u p a :
	Ani v tomto případě jsme neobdrželi jakýkoli protinávrh. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, návrhy personálních změn ve výborech. Předsedové výborů mají slovo. Nikdo se nehlásí.
	Dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP – interpelace. První je přihlášen kolega Březina. 
	Prosím pana 1. náměstka, aby řídil jednání. 

P.  B ř e z i n a
	Vážený pane primátore, od pondělí 3. listopadu se uzavře zhruba na měsíc vyšehradský tunel a proběhne již dlouho odkládaná rekonstrukce tramvajové trati včetně rekonstrukce plynovodu a vodovodu s tím související.
	Situace na tomto místě je velmi kritická, v tomto úseku probíhal 26 let silný provoz, interval ve špičce se zde pohyboval na 12 sekundách. Proto tato rekonstrukce byla připravena na letní měsíce tohoto roku. Byla připraveny ve spolupráci s PVS, Pražskou plynárenskou a TSK. 
	Tato akce však nebyla údajně z důvodu přetížení objízdných tras města povolena. Jsem přesvědčen, že rozhodnutí nerealizovat tuto rekonstrukci v době prázdnin bylo jedno z nejhorších rozhodnutí, které město v tomto funkčním období přijalo. 
	Chtěl bych se zeptat, zda jste opravdu přesvědčeni, že bylo dobré prošvihnout prázdninový termín, kdy ze všech ukazatelů vyplývá, že je v Praze méně aut i méně občanů než v listopadu, nebo jste čekali na zázrak, že se oprava posune např. o rok? Opravdu si myslíte, že je lepší vyhánět spoluobčany na náhradní lodní dopravu v sychravém podzimním počasí než v letním období? Nepovažujete tuto situaci za selhání pana radního pro dopravu, ze kterého by se měly vyvodit příslušné důsledky?
	Dnes jsem dostal informaci pod číslem Z 078, což je informace o významných dopravních omezeních v Praze, ale toto omezení ve vyšehradském tunelu jsem tam nenašel. Tento materiál byl zpracován buď velmi špatně, nebo z toho vyvozuji, že oprava vyšehradského tunelu není považována radou a panem radním Šteinerem za významné dopravní omezení v Praze. Děkuji. 

Nám.   B l a ž e k:
	Bude písemná reakce pana radního Šteinera, jedná se o rozsáhlou odpověď a složitou problematiku.
	Pan dr. Hulínský – Průmyslový palác, Stromovka.

P.  H u l í n s k ý :
	Interpelaci číslo 3 jsem nepodal, protože jsme dostali na stůl dva dodatečně rozdané tisky Z 138, známou jámu ve Stromovce, a Z 105 – požár Průmyslového paláce. Myslím si, že to jsou tisky, které jsme sice dostali na poslední chvíli, ale je dobré, že jsme je dostali. Forma a informace, jak jsme je dostali, mi v této fázi připadá jako velmi nedostatečná, protože to omezuje diskusi a kladení dotazů. Možná by stálo zato, aby se rada zamyslela nad tím, aby tyto závažné problémy byly na příštím jednání zastupitelstva projednány jako řádné tisky – oba případy. Na radě hl. m. Prahy k tomu byla poměrně živá diskuse. Na zastupitelstvu jsme o to velmi ochuzeni, protože podnětné věci a dotazy, které by mohly napomoci k řešení, tady padnout nemohou. 
	Interpelace směřuje k radě v tom duchu, abychom na příštím jednání zastupitelstva dostali dva tisky k řádnému projednání a mohli jsme o obou záležitostech tady diskutovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan ing. Weinert.

P.  W e i n e r t :
	Vážení zastupitelé, vážený pane primátore, mé vystoupení zde inspirovala jednak vlastní zkušenost s taxíky v Praze, jednak stížnosti občanů. Zdá se mi, že původní elán Magistrátu kontrolovat taxi, regulovat je, tlačit na snižování licencí ustal, protože jejich chování zejména v oblasti centra Prahy, Václavského nám., je neudržitelné. Brání v provozu AAA  taxi nebo jiným taxi, které se chovají korektně, a nedodržují tarify. Proto se ptám: jaký je systém dodržování tarifů, zejména kilometrovného, počet kontrol uskutečněných v r. 2008 a jejich výsledky? 
	Dále bych se chtěl zeptat, zda probíhají technické kontroly jejich taxametrů, aby nepředražovali jízdné? Kolik kontrol bylo uděláno a s jakými výsledky?
	Kolik bylo odebráno licencí taxikářům na základě dříve provedených kontrol? Myslím si, že jedině systém represe donutí tuto skupinu „podnikatelů“ k tomu, aby dodržovali pravidla, která byla dána námi jako zastupiteli a Magistrátem hl. m. Prahy. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Budu reagovat z místa. Ubezpečuji vás, že zájem Magistrátu nepolevil. Problém je v tom, že ti, o které se především jedná, většinou licence nemají a jezdí jako zaměstnanci jiných svých „společníků“. Postupně takto přišlo o živnostenský list několik desítek těchto osob. 
	Jednak vám na interpelaci odpovím a jednak bych vás jako zastupitelstvo rád seznámil na listopadovém nebo prosincovém zasedání se situací v oblasti taxislužby včetně toho, že Městská policie natáčí všechny své kontroly. Budete překvapeni, co Městská policie zažívá a jakým způsobem lze nebo nelze tyto osoby postihnout. Na jednu stranu zaplať pán bůh, na druhou stranu bohužel není možné někoho, kdo soustavně porušuje předpisy, za to zavřít a dát ho pod zámek a tím ho z běžného provozu vyřadit. To možné není. 
	Když tady máte osoby, které mají 50 i více pokut a dluží městu na pokutách statisíce až miliony a stejně jezdí bohužel za volantem vozidel, o kterých hovoříte, jedná se o pár 
(pokračuje Blažek)

desítek jedinců, je to sice smutná zpráva, ale je to fakt. O  tom vás budu informovat s tím, že očekávám mimo jiné od Policie ČR v tomto významnou pomoc. Předpokládám, že se nám jako městu a mně jako náměstkovi primátora, který za to odpovídá s příslušnými úředníky, pomoc dostane. Zatím pomoc byla nulová. Písemná odpověď bude, včetně předkladu.
	Pan ing. Březina – ekonomické dopady stěhování Magistrátu.

P.  B ř e z i n a :
	Má interpelace směřuje na pana ředitele úřadu Trnku. Protože jsme se dlouho na tomto zastupitelstvu, byť to bylo několikrát i ve vystoupeních i pana primátora zmiňováno, že budeme informováni o efektech stěhování Magistrátu do Škodova paláce a věcí s tím souvisejících, nebavili, když jsem také studoval tehdejší materiál, abych si oživil celou záležitost, hlavním argumentem byla ekonomická výhodnost této akce Kulový blesk. Součástí materiálu byla  také ekonomická rozvaha, která ukazovala ekonomickou výhodnost této akce. 
	Proto bych byl rád, kdyby mi pan ředitel Trnka zhruba po dvou letech poskytl podrobnou informaci o ekonomické stránce tohoto přesunu, kde by součástí odpovědi měla být původní tabulka, na základě které se rada hl. m. Prahy rozhodovala a také bych byl rád, kdyby tato tabulka byla přetvořena do aktuální podoby ve stejné struktuře tak, aby se tato čísla dala porovnat.
	 Proto bych rád znal, zda původní předpoklady ve studii byly naplněny a zda opravdu byla naplněna premisa ekonomické výhodnosti tohoto přesunu. Také bych byl rád, kdyby se odpověď týkala pouze ekonomické stránky. V žádném případě nechci v tuto chvíli zpochybňovat zvýšení kvality obsluhy občanů. Rád bych byl, kdyby se to týkalo pouze ekonomické části stěhování Magistrátu do Škodova paláce a věcí s tím souvisejících. Děkuji za písemnou vyčerpávající odpověď. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Habrnal – ukončení činnosti podniku v likvidaci atd.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane  předsedající, vážený pane primátore, podnětem k mému dotazu je bod, který jsme kladně projednali, a to je zrušení obchodní společnosti, jak jej předložil pan radní Štěpánek. Bývalo dobrým zvykem v minulosti, že jednou za čas rada předkládala situační zprávu o řešení majetkových účastí v podnicích, které jsou v likvidaci či které jsou v konkursu. 
	Vznesl bych dotaz pravděpodobně na 1. náměstka Blažka, zda by mohl vypracovat situační zprávu o tom, v jakém stavu je řešení situací v podnicích, které přestaly plnit svou funkci a jsou likvidovány likvidátorem, případně kde probíhá konkurzní řízení. 
	Prosím o odpověď zhruba na tři otázky: jak dlouho probíhá toto řízení, jak velký je likvidační zůstatek v této chvíli, případně jak velká je konkurzní podstata, a jak dlouho bude celý proces ještě probíhat. 
	Chápu, že v mnoha případech to jsou velice složité právní úkony, kde jsme v závislosti na tom, zda soudní rozhodnutí bude včas nebo jak bude rychlé. Přesto považuji péči o majetek města v těchto společnostech za důležité.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za interpelaci, nejen že vám odpovím, ale připravím do příštího zastupitelstva informační zprávu. Žádný problém v tom není.
	Paní mgr. Kolínská – bezbariérové přístupy do stanic metra.

P.  K o l í n s k á :
	Tato interpelace je na pana radního Šteinera. 
	Asi jste si vy i kolegové v zastupitelstvu všimli toho, že už dva měsíce běží iniciativa za MHD přístupnou, která sbírá podpisy pro výzvu hlavnímu městu, aby rychlejším tempem než dosud řešilo bezbariérové přístupy do metra a bezbariérové tramvajové ostrůvky v těch částech Prahy, kde to ještě není. Hlavně se to týká centra města. Tuto výzvu podepsalo k začátku října 6 tisíc lidí. Jedním z hlavních požadavků bylo zahrnutí bezbariérovosti do rekonstrukce stanice metra Národní třída. Od pana primátora jsme dnes slyšeli, že je to v zásadě vyřešeno, resp. byl dán slib, že tato stanice touto úpravou projde. Nicméně jen na Praze 1 je mnoho stanic metra, které tuto úpravu nemají. Je to Malostranská, Staroměstská, Můstek A i B, nám. Republiky. 
	U některých z těchto stanic se v minulosti dělaly velké stavební úpravy, konkrétně na nám. Republiky a je trochu záhadou, proč při tak velké investici město nezavázalo investora k tomu, aby investoval i do úpravy stanice.  Trochu se blýskalo na lepší časy v případě stanice Můstek, kde byla městem slíbena stavební úprava, ale pak se od ní prý z důvodu zvýšených nákladů ustoupilo. Chci se konkrétně zeptat na tuto stanici, jak to v tuto chvíli vypadá, zda od toho opravdu město ustoupilo, nebo zda je tam prostor ještě pro dohodu s investorem rekonstruované budovy, aby se tato úprava udělala.
	Dále vás prosím, jestli byste mi v rámci odpovědi mohl poskytnout informaci, zda existuje plán toho, jak se budou jednotlivé starší stanice upravovat, jakým tempem a v jakém pořadí. Odpověď mluvčího Dopravního podniku, že projekty řešení bezbariérových přístupů existují, ale že se s nimi počítá až v horizontu 10 – 15 let, je pro hlavní město nepřijatelná.
	Má interpelace se týká i tramvajových zastávek, kde situace možná není tak alarmující, ale také není dobrá. Namátkou uvedu zastávky Lazarská, Staroměstská, Národní divadlo, Dlouhá – nevyhovují potřebám vozíčkářů. Přitom u stanice Dlouhá je mnoho míst, kam se tělesně postižení často dopravují. Zajímal by mě plán rekonstrukce a vylepšení tramvajových zastávek.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana radního.

P.  Š t e i n e r :
	Samozřejmě poskytnu kolegyni Kolínské komplexní informaci. Je to na knihu, ale mohu ji a celé zastupitelstvo ujistit, že Praha ani Dopravní podnik v žádném případě nerezignovaly na bezbariérové zpřístupnění nejen stanice metra Můstek B, ale ani jakékoli další stanice. Problémem zůstává, že některé ze starších ražených stanic technicky nelze vybavit bezbariérovými přístupy. To není ale případ Můstku B. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Witzany – pojištění Výstaviště v Bubenči a situace v Dopravním podniku.

P.   W i t z a n y :
	Prosím o rozdělení interpelace, jedná se o dvě. Jde o Výstaviště v Holešovicích, ne v Bubenči.
	Poděkoval bych za informaci Z 105, která se týká požáru Průmyslového paláce, je tam leccos obsaženo. Postrádám ale odpověď na dvě otázky. Zaprvé je to posouzení příčin požáru. Myslím si, že již uplynula dostatečná doba pro to, abychom určitou informaci v tomto směru dostali. Vím, že odpověď možná bude, že policie vyšetřuje, budete informováni, ale byl bych nerad, aby to bylo tak jako např. v případě ztracených 50 mil. na odboru OMI, kdy jsme 
(pokračuje Witzany)

dodnes nedostali oficiální informaci o tom, co kdo zavinil a jaké důsledky byly z této kauzy vyvozeny.
	Další věc, které bych se chtěl věnovat interpelaci, je otázka pojištění. V původní nájemní smlouvě mezi hl. m. Prahou a společností Incheba bylo řečeno, že nájemce na svůj náklad pojistí veškeré nemovitosti hl. m. Prahy v dostatečném rozsahu. Článek 10.3 říká, že pojistné z uplatněné škody bude vinkulováno ve prospěch pronajímatele. Tolik smlouva z r. 2001. Dodatek číslo 5 z r. 2003 článek 10.3 mění za článek, který říká, že nájemce je povinen uzavřít svým jménem pouze pojištění na nové investice, to znamená na svůj vlastní majetek, na investice, které v areálu vybuduje, a tím povinnost nájemce pojistit nemovitosti hl. m. Prahy vypadla.
	Zřejmě nastalo zvláštní období, kdy chvíli nemovitosti hl. města Prahy pojišťovalo město. Poté se zřejmě město rozhodlo, že rezignuje na péči řádného hospodáře o tento majetek a ponechalo pojištění v jakémsi právním vakuu. 
	V dotazech médií ohledně pojištění jsem odpovídal, že zřejmě je to ošetřeno nějakým dodatkem, že se obávám, jak je to ošetřeno a že neznám detaily, ale poté, co jsem prostudoval dodatky, jsem konsternován skutečností, že otázka pojištění, to znamená skutečnosti, zda objekty hl. m. Prahy, nemovitosti, jsou pojištěny nebo nejsou, kým a jak je vinkulováno, není žádným dalším dodatkem ošetřeno. Odbor správy majetku zcela zanedbal právní povinnost péče řádného hospodáře. Téměř bych řekl, že zde jde o porušení cizích práv, tedy práv občanů hl. m. Prahy, veřejného zájmu na ochraně a rozvoji tohoto velmi cenného areálu.
	Prosím pana radního  Richtera a pana ředitele Ďuricu, aby odpověděli na otázku, proč město právně zcela zanedbalo otázku právního ošetření tohoto areálu, která se podle mého názoru nyní vymstila a zůstává neřešenou. 
	Toto je má první interpelace, po odpovědi bych pokračoval s druhou interpelací.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní se vyjádří.

P.  R i c h t e r :
	Možná by byla lepší písemná odpověď.  Nemyslím si, že by město v období, kdy mám na starosti tuto problematiku, zanedbalo nějaké kroky. Naopak, děláme maximum, aby všechny věci, o kterých jste hovořil, byly uvedeny do logického souladu.  
	Situace není jednoduchá díky smlouvám z minulosti. Je nutné postupovat krok za krokem a postupně všechno vyřešit. Myslím si, že odbor obchodních aktivit na tom velmi intenzivně pracuje a velmi rychle to vyřeší. 

Nám.   B l a ž e k :
	Bude písemná odpověď. Prosím druhou interpelaci.

P.  W i t z a n y :
	Škoda, věc je aktuální, informací jsme mohli dostat víc. Počkám si na písemnou odpověď.
	Druhý dotaz se týká situace v Dopravním podniku. Všichni jsme obdrželi výzvu odborových organizací nazvanou Poslední výzva k ukončení destrukce Dopravního podniku hl. m. Prahy, a. s. Varování jsou silná. Nejsem členem statutárních orgánů, jsem pouze členem zastupitelstva, které je stoprocentním akcionářem a které schvaluje dotace Dopravnímu podniku. Proto jsem informacemi zde znepokojen. Uvedu výňatky:

(pokračuje Witzany)

	Je pro nás naprosto nepřijatelné, aby poradenská firma, která podle všech nám dostupných informací nebyla vybrána v řádném otevřeném a transparentním výběrovém řízení na poradenství pro Dopravní podnik, odčerpávala z dotací pro MHD v rozsahu svého působení několik desítek milionů korun. To je doslova vyhazování peněz daňových poplatníků.
	Otázka je, zda byla vybrána transparentně v řádném řízení, či nebyla? Kolik stojí tato poradenská firma BMV Consulting vedená ing. Radkem Novotným?
	Zásadně odmítáme navrženou přípravu outsorsingu, která jednoznačně podle nás směřuje k vytunelování či rozprodeji Dopravního podniku. Je zde velké riziko nefunkčnosti dopravy v hlavním městě co do bezpečnosti, plynulosti, četnosti a kvality. Požadujeme zastavit destrukci, záměr rozprodeje a vytunelování tohoto po 110 let budovaného městského podniku.
	Podepsáno je 12 zástupců odborových organizací z celého Dopravního podniku, tedy poměrně významného počtu celé organizace občanů hl. m. Prahy, zaměstnanců Dopravního podniku. Očekávám, že bychom měli k této výzvě obdržet nějaké vysvětlení.

Nám.   B l a ž e k :
	 Bude písemně odpovězeno. 
	Pan dr. Macek – písemná interpelace opencard. Nebude čtena, bude na ní odpovězeno. 
	Paní kolegyně Drhová – veřejná zakázka- mapa korupčních rizik. 

P.  D r h o v á :
	Mne k této interpelaci přivedlo vyhodnocení letošní soutěže Otevřeno-zavřeno, kdy vítězem v kategorii Otevřeno – to znamená otevřenost úřadu veřejné správy – bylo město Semily, které na svém webu začalo zveřejňovat zakázky do všech detailů. Dovídáme se, jak znělo zadání, kdo seděl v hodnotící komisi, jaké došly nabídky včetně ceny, kdo a proč vyhrál a jak zní výsledná smlouva. Zní to až neuvěřitelně. Myslím si, že v tomto má Praha co dohánět. 
	Zároveň v současné době běží veřejná zakázka Mapa korupčních rizik, což vítám, protože to může při dobrém zpracování studie posunout věc dál. Předpokládám, že třeba transparentnost veřejných zakázek se tam může ukázat jako jedno z korupčních rizik. Zároveň musím konstatovat, že i tato zakázka má nějaké nedostatky, s nimiž je třeba se vyrovnávat. Týká se to zejména dvou věcí. 
	Myslím si, že pro veřejné zakázky je podstatné, jak je definováno zadání a jak jsou stanovena kritéria pro výběr. Zadání je poměrně obecné a základním kritériem hodnocení je ekonomická výhodnost nabídky.
	Byla bych ráda, kdyby výstupem této veřejné zakázky Mapa korupčních rizik bylo zvážení postupu u různých typů projektů. 
	Zároveň bych požádala, zda bych mohla získat informaci o průběhu výběrového řízení i o vítězi a vítězném projektu této nabídky. Děkuji. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní náměstkyně chce reagovat.

P.  R e e d o v á :
	Odpovím. Co se týká mapy korupčních rizik, bude to realizováno na základě programového prohlášení rady. Zakázka je v režimu zákona 137. Byla zadána ve 

(pokračuje Reedová)

 zjednodušeném podlimitním řízení. Myslím si, že zadání bylo poměrně precizní. V dodatku smlouvy precizujeme to, co chceme od společnosti, která vyhrála toto výběrové řízení.
	Pokud jde o jednotlivá kritéria, jsem si vědoma toho, že pokud máme zakázku na postavení nějaké zídky, tam kritérium ekonomické výhodnosti je to nejlepší, protože výsledek nemůže být horší, dostaneme stejnou věc. Byla jsem si vědoma toho, že u této zakázky musíme být na toto velmi citliví. Proto tam byla velmi přísná kvalifikační kritéria tak, aby výběrová  komise posuzovala firmy, které jsou na stejné kvalitativní úrovni, a potom jsme mohli brát kritérium ceny jako to, které bude mít nejvyšší váhu. Povedlo se nám to, protože tři firmy, které se přihlásily, byly poradenské firmy z velké čtyřky – byl to Pricewaterhouse, KPMG a Ernst and Young. V kvalifikačních kritériích jsme chtěli od společností reference, chtěli jsme, aby nám přesně řekli, kdo bude na zakázce pracovat, aby měly personální pokrytí, chtěli jsme, aby nám daly příklady zakázek podobného rázu a ve stejné výši. Myslím, že kvalifikační předpoklady tam byly přísné. Myslím si, že u takovýchto zakázek na služby je to důležité.  Proto to vyhrála společnost na stejné úrovni jako ostatní, ale s nejlepší cenou. Byla to společnost Ernst and Young, ze tří nabídek byla nejlepší. Pricewaterhouse Coopers vypadly na formálním nedostatku, ale i tak jejich cena byla vyšší. 
	Co se týká zveřejňování veřejných zakázek, víte, že usilovně pracuji na tzv. projektu Zakázky pod lupou a na celkové elektronizaci systému zadávání veřejných zakázek. Věřím, že spolu s odborem informatiky a ostatními odbory se již konečně posuneme k cíli a že už od příštího roku takováto aplikace bude přístupná na internetových stránkách, kde budou informace o veřejných zakázkách a že také dospějeme k vnitřnímu systému, který je důležitý sjednotit.
	Veškeré informace o tom, jak proběhlo výběrové řízení – všichni  hlasovali pro tuto společnost, protože byla podle všech kritérií nejlepší – seznam členů komise – nemám s tím nejmenší problém, dostanete písemnou odpověď. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kolegyně Drhová – zlepšení úprav tramvají 15T.

P.  D r h o v á :
	Interpelovala jsem na minulém zastupitelstvu a děkuji za odpověď pana radního Šteinera. Týká se to šetření názoru veřejnosti na tramvaj typu 14T. Tuto aktivitu vítám. Mám k tomu několik připomínek.
	Myslím si, že má smysl, když se zavádí nějaký nový typ dopravního prostředku, takové šetření si udělat. Mám určité výhrady k tomu, jak šetření bylo uděláno. Byl to vzorek 500 cestujících, různé věkové kategorie, muži, ženy, je tam sledováno vzdělání, ale není sledováno to, jak často jezdí. Je velký rozdíl, je-li někdo tzv. sváteční cestovatel pražskou tramvají, nebo  jezdí denně a zažívá tam i špičky, kdy tramvaje narvané jsou.
	Z šetření vyšlo, že je tam významná nespokojenost s tím, jak jsou tramvaje uvnitř řešeny. Potom se do návrhu na zlepšení úprav tramvají dostal návrh na rozšíření uličky pro cestující. Myslím si, že to neodpovídá tomu, co bylo sledováno a jaké názory tam padaly. Nejde jen o rozšíření uličky, ale mělo by to tam být přeformulováno na úpravu prostorového uspořádání s tím, že bude zachován počet míst k sezení, ale zároveň se zlepší průchodnost a komfort cestujících, kteří stojí. To je tam také problém. 
	To je můj návrh, zda je to možné do podkladů na nové řešení doplnit. 
	Ukazuje se, že pro pasažéry je významným požadavkem na veřejnou dopravu čistota. Z šetření vyplývá nejednoznačný názor na to, zda je dobré využívat polstrovaná sedadla. Je to možná detail, ale z hlediska uživatelů to významné je. Vyšlo to 51 % pro polstrovaná sedadla 
(pokračuje Drhová)

a 49 % proti, což je téměř nerozhodně. Toto bych zvážila, protože si myslím, že pokud jsou dobře udělaná nepolstrovaná sedadla, z hlediska čistoty umožňují lepší údržbu.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana radního o reakci.

P. Š t e i n e r :
	K prvnímu průzkumu, který jsem kolegyni poskytl: byl tam reprezentativní vzorek cestujících, jak  pravidelní, tak sváteční. MHD má jak své předplatitele, tak náhodné cestující. Cizinci v tom zahrnuti nebyli. 
	Myslím, že výzkum pro nás dopadl dobře. Ukazuje se, že až na některé detaily, na nichž pracujeme ve spolupráci s výrobcem, zadání odráželo názory Pražanů, jak jsou v celém spektru cestujících zastoupeny. 
	K polstrovaným sedačkám. Zmiňovaných 51 % se týkalo tramvají 14T. Pro tramvaj 15T chystáme obdobný průzkum. Jsem zvědav, jak dopadne. Jeho výsledky budeme respektovat. Písemnou odpověď kolegyni poskytnu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega Ambrož – ústní interpelace s písemnou přílohou – opravy tramvajových tratí a cestující.

P.  A m b r o ž :
	Pane radní Šteinere, má dnešní připomínka vychází ze dvou zcela odlišných zkušeností s čerstvě otevřenými tramvajovými tratěmi po jejich rekonstrukcích nebo výstavbě.
	Kladná zkušenost je Radlická, neboť tam už první dny, ačkoli na některých místech ještě nebyly položeny poslední kusy asfaltové vrstvy, tak když cestující vystoupil z tramvaje, bez problémů bezpečně přešel přes kolejiště a přes silnici. Konečná v Radlicích je perfektní, kdyby takto vypadaly všechny konečné, byli bychom všichni rádi. Myslím si, že bankovní úředníci dostali velký dárek, mohou si vybrat, zda pojedou metrem nebo tramvají od svého sídla.
 	Záporný zážitek je ulice Olšanská, po jejíž rekonstrukci ještě několik měsíců je pouze štěrkové lože, na kterém jsou koleje. Bohužel, někdo zapomněl na to, že nastupující a vystupující tam chodí na poštu, do banky, do  Telecomu a do dalších úřadů. Někdo zapomněl udělat aspoň provizorní přechod pro pěší přes kolejiště. Na Žižkově se to tolik nepovedlo. Chápu, že z technologického hlediska je třeba počkat třeba na jaro, až se bude kolejiště zatravňovat, ale pro cestující se aspoň provizorně přechod přes kolejiště mohl udělat.
	Za Žižkováky bych rád řekl, že mě trochu mrzí, že postupné rekonstrukce se táhly tolik let. Sousta občanů se mě ptala, zda je tak nutné, aby téměř každý rok byla nějaká výluka na Žižkově v trase devítky mezi Hlavním nádražím a Jarovem, zda nešlo pospojovat jednotlivé části rekonstrukcí, aspoň na Koněvově ulici, nebo v části  Táboritská – Seifertova. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana radního.

P.  Š  t e i n e r :
	Je  to otázka finančních prostředků. Před 10 lety stát podporoval rekonstrukce tramvajových tratí nejen v Praze, ale i ve všech dalších českých městech až 50 %. Bohužel, za 
(pokračuje Šteiner)

posledních 10 let jsme nedostali na opravy tramvajových tratí ani korunu. Jedná se pouze o finanční prostředky města. Snažíme se každý rok zohlednit rekonstrukce jak v rozpočtu městském, tak v rozpočtu Dopravního podniku. Musíme často řešit otázku, kde je stav příslušné tramvajové trati nejaktuálnější. Může docházet k situacím, o nichž kolega hovořil. 
	Na další body jeho interpelaci odpovím písemně. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předposlední interpelace je paní Kolínské – areál Pod Žvahovem. 

P.  K o l í n s k á :
	Interpelace je určena panu primátorovi. Chtěla jsem mu připomenout jeho aktivity ohledně Gymnázia Buďánka a Tanečního centra Praha. Je to delší čas, několik desítek měsíců, kdy pan primátor energicky slíbil, že pomůže s hledáním vhodných prostor pro Gymnázium Buďánka a že pomůže řešit situaci kolem Tanečního centra Praha. V této věci se nějak odmlčel. Chci se ho zeptat, jak postoupil v hledání náhradního řešení, zvláště poté, co se ukázalo při projednávání před soudem, že obvinění z neplacení nájemného a dluzích gymnázia vůči MČ Praha 5 není pravdivé. Jak hlavní město nebo konkrétně pan primátor v tuto chvíli vidí situaci areálu Pod Žvahovem, co v této věci všechno učinil?

Nám.  B l a ž e k :
	Poslední interpelace – paní Drhová: zrušení opatření obecné povahy číslo 2008, kterým se vydává změna Z 1000.

P.  D r h o v á :
	Je to interpelace na pana radního Langmajera. Nejsem asi jediná, komu dnes přistála v poště informace o rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, který zrušil opatření obecné povahy, kterým se vydává změna 1000. Pro Prahu to může mít různé dopady. Chtěla jsem požádat o ústní nebo písemnou odpověď, jak na to bude Praha reagovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní.

P.  L a n g m a j e r :
	Musím si počkat na právní rozklad. Vím, že na rozhodnutí Nejvyššího správního soudu nejsou opravné prostředky. Byli jsme k něčemu odsouzeni, ale nevím, co bylo zrušeno. Nevím, zda to byla změna 1000, nebo zda to bylo územní rozhodnutí. V tuto chvíli nemáme ještě rozsudek v ruce, i když u Nejvyššího správního soudu musel být dnes vyhotoven. Zítra nebo pozítří si pravděpodobně necháme udělat právní rozklad a podle toho budeme postupovat. Odpovím v průběhu příštího týdne, až bude jasné, která část územního rozhodnutí, pravděpodobně část městského okruhu, byla zrušena. V tuto chvíli to nevím. Podle toho se zachováme. 
	Budu vás písemně informovat o průběhu celé kauzy, i když musím říci, že změna 1000 byla asi před třemi měsíci napadena a Nejvyšší správní soud nás neodsoudil. Nepředpokládám, že by Nejvyšší správní soud napodruhé zrušil změnu 1000. 

Nám.  B l a ž e k :
	T o byly všechny interpelace, které jsme dnes měli na pořadu jednání. Vyčerpali jsme dnešní program jednání. Děkuji vám, že jste přišli a společně jsme projednali všechny body našeho programu. Končím jednání zastupitelstva a na shledanou v listopadu.