Stenozápis z 34. zasedání Zastupitelstva hl. m. Prahy
ze dne 25. 2. 2010 
Prim. B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, vážené paní starostky, páni starostové, vážení hosté, dovoluji si zahájit 34. zasedání ZHMP a všechny vás na něm srdečně vítám. Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno, byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte, abych připomněl, že průběh dnešního jednání se přenáší jako obvykle na internetových stránkách na adrese www.magistrat.praha-mesto.cz a www.praha.eu. 
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli zjištěna přítomnost 67 zastupitelů ZHMP. Zasedání je tedy usnášení schopné.
	V tuto chvíli konstatuji, že písemně se z dnešního jednání omlouvá z jeho odpolední části ing. Karel Jech pro pracovní důvody a pan dr. Kaštovský.
	Dovolím si požádat o ověření zápisu z dnešního zasedání pana mgr. Ladislava Šilhu a dr. Milana Macka. S oběma bylo hovořeno, souhlasí. Předem děkuji.
	Dovolte, abych před vás předložil návrh na zvolení návrhového a volebního výboru, a to ve složení: předsedkyně Alena Samková, členové František Stádník, Tomáš Chalupa, Karel Březina, Jana Ryšlinková, Eva Tylová a Pavel Ambrož. Za tajemnici výboru navrhuji paní Blanku Žáčkovou, vedoucí oddělení odboru legislativního a právního. Má někdo dotaz či připomínku? Jestliže nikoli, můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. 67 pro, 0 proti, 0 se zdrželo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme schválili složení návrhového výboru. 
	Omlouvám se, ale schválili jsme také složení volebního výboru, tedy návrhový výbor bude působit i v roli volebního výboru. Ještě jednou se za to omlouvám. Je zde někdo, kdo má výhradu a chce opakovat volbu návrhového a volebního výboru? Nikoli. Návrhový výbor se dnes stává také výborem volebním. 
	Máme před sebou návrh upraveného programu dnešního jednání. Jako první bod máme zařazenou volbu.
	V této chvíli si dovolím otevřít rozpravu k návrhu programu dnešního jednání. Předtím si dovolím upozornit na následující skutečnosti.
	Obdrželi jste do svých schránek a e-mailovou poštou upravený návrh programu jednání, který odsouhlasila rada na svém řádném zasedání v úterý 23. února. Tento návrh je doplněn proti původnímu návrhu, který byl součástí svolání dnešního jednání ZHMP v následujících bodech.
	Tisk Z 278 – úprava rozpočtu hl. m. Prahy v souvislosti s postupem realizace projektů realizovaných a financovaných z operačního programu Praha – konkurenceschopnost. Tento bod navrhuji zařadit jako bod 14/2 za původní bod 14, který se tím mění na 14/1.
	Dále tisk Z 293, který představuje úpravu rozpočtu hl. m. Prahy v souvislosti s postupem realizace projektu financování z operačního programu Praha – konkurenceschopnost. Tisk Z 293 navrhuji zařadit jako bod 14/3.	
	Dále tisk Z 333 – návrh na peněžitý vklad do základního kapitálu společnosti Kongresové centrum. Navrhuji zařadit jako bod 14/4.
	Dále tisk Z 290 – návrh na přidělení grantů celoměstských programů podpory vzdělávání. Tento bod navrhuji zařadit jako bod 16/3.
	Dále tisk Z 328 – návrh na udělení účelové neinvestiční dotace hl. m. Prahy pro MČ v oblasti sociálních služeb v roce 2010 – navrhuji zařadit jako bod 17/2 za původní bod 17, který se mění na 17/1.
	Všechny tyto nově zařazené materiály na základě rozhodnutí rady v úterý 23. února jsou materiály důležité, kde se obáváme, že posunutí o další měsíc a projednání na březnovém zasedání zastupitelstva by mohlo hrozit z prodlení, že by nemohly být realizovány např. v dotačních titulech projekty a programy, které přímo na financování hl. m. Prahy jsou závislé. 
	V tuto chvíli, vážené zastupitelky a vážení zastupitelé, si dovolím otevřít rozpravu.
	Do bloku informací je zařazen tisk Z 338 a Z 230. První se týká informací o stavu projektu OpenCard a v praxi užívání čipových karet v zahraničních metropolích obsahující také mezinárodní srovnání.
	Bod 7, Z 230 – informace o činnosti výboru bytové politiky.
	Dovolím si ještě zařadit jeden bod. Dříve než otevřu rozpravu k dnešnímu návrhu našeho pořadu jednání, dovolím si jako primátor a zastupitel předložit návrh na doplnění programu, který navazuje na mou poznámku z úvodu dnešního jednání. Jak všichni víte, Rada hl. m. Prahy má podle platné právní úpravy 11 členů, v současné době po rezignaci Štěpána Šlosára má členů pouze 10. Na minulém zasedání zastupitelstva jsem vás informoval, že 20. ledna t. r. podal do mých rukou rezignaci na členství v zastupitelstvu a tím i Rady hl. m. Prahy pan Šlosár a na jeho místo nastoupil a splnil slib zastupitele pan ing. Hagel. V době nástupu nového člena ZHMP neproběhla volba nového člena rady. Navrhuji zařadit bod 1/1 dnešního zastupitelstva – provést volbu člena Rady hl. m. Prahy.
	Otevírám rozpravu k programu jednání. První je přihlášen pan kolega Witzany.

P. W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolím si navrhnout, jak bylo diskutováno na včerejším politickém grémiu, předřazení bodu č. 21, tisku 326 – Petice za ukončení činnosti společnosti Incheba s. r. o. v areálu Výstaviště na začátek programu, tedy zřejmě jako bod 1/2, za volby. Jsem přesvědčen, že se jedná o petici většího množství občanů hl. m. Prahy, kteří na základě svého zákonného práva chtějí projednat stížnost a není vhodné a slušné, abychom tuto veřejnost nechali čekat na konec jednání zastupitelstva, jehož čas není znám. Obecně jsem přesvědčen, že by petice měly být vždy zařazovány na začátek jednání. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Slovo má kolega Janeček. 

P. J a n e č e k :
	Požádal bych o stažení z programu bodu, tisk 194, kvůli administrativní chybě.

Prim. B é m :
	Děkuji. Pan zastupitel a předseda Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	Mám technickou poznámku, že jsem zde žádnou veřejnost neviděl.

Prim. B é m :
	Děkuji. Pan starosta Vodrážka.

P. V o d r á ž k a :
	Dámy a pánové, myslím si, že program byl sestaven, všichni jsme měli možnost se s ním seznámit. Protože všichni ctíme nějaký řád, měli bychom postupovat v souladu s navrženým programem, tzn. v tom pořadí, jak byl navržen.

Prim. B é m :
	Děkuji, mohu uzavřít rozpravu k programu dnešního jednání. Obracím se na předsedkyni návrhového výboru. Zaznamenal jsem jeden návrh na změnu zařazení bodu v programu dnešního jednání. Slovo má předsedkyně Alena Samková.

P. S a m k o v á :
	Pane primátore, o předřazení vašeho bodu 1/1 – volba člena rady budeme hlasovat jako o zařazení nového bodu do programu jednání. 

Prim. B é m :
	Toto je jedna změna. Druhá změna je návrh pana kolegy Witzanyho – předřadit projednání tisku s pořadovým číslem 21.

P. S a m k o v á :
	Je to tisk 326. Vzhledem k tomu, že pořad jednání je návrh rady, i o tomto předsunutí bodu budeme hlasovat jako o změně programu.

Prim. B é m :
	Technická připomínka – Jiří Witzany.

P. W i t z a n y :
	Pane primátore, byl jsem informován a vy také, že do rozpravy k návrhu programu je připraven pan poslanec Cyril Svoboda zvolený za hl. m. Prahu, který na základě zákona má právo vystoupit a musí mu být uděleno slovo.

Prim. B é m :
	Toto je pro mne v tuto chvíli nová informace. Vidím tady pana poslance Svobodu a vítám ho. Pokud si dobře vzpomínám, je to poprvé v historii poslaneckých mandátů Cyrila Svobody, kdy navštívil toto zastupitelstvo. Jako poslanec zvolený za Prahu poprvé přichází na jednání zastupitelstva. Těší mě to. Jako poslanec máš možnost vystoupit k jakémukoli bodu programu jednání, máš možnost kdykoli na zastupitelstvo přijít, nejen dnes, ale i příště nebo jsi měl před rokem, samozřejmě máš možnost vystoupit i k návrhu v rámci diskuse o samotném jednání. Pokud je to tvé přání, máš možnost vzít si slovo.

Posl. Cyril  S v o b o d a :
	Dámy a pánové, pane primátore, vážení členové rady, členové zastupitelstva, přicházím sem se třemi body, které bychom tady měli projednat. Odůvodním je. Pokud se budou někomu zdát dobré, může si je osvojit a body tady můžeme projednat.
	První bod je má omluva panu Richterovi. Když si to někdo osvojí, může to zařadit, panu Richterovi se potom omluvím.
	Druhý bod, který chci projednat, protože jsme v době finanční a ekonomické krize: v době, kdy se hledají všechny prostředky i z EU, je dobré, abychom měli informaci, zda je nebo není možné ještě udělat něco v dohodě s firmou Veolia. Znáte ten příběh, že došlo ke koncepci privatizace vodáren. Město Praha mělo 34 % kontrolního balíku, soukromý subjekt 66 % a smluvní vztahy trvaly až do roku 2013.  Z důvodů, kterým nerozumím, ale rozumí jim asi ti, kteří to udělali, v roce 2002 se uzavřely a projednaly - bylo to asi na předposledním zasedání před volbami – tři smlouvy. Jednou smlouvou se petrifikoval tento stav dohody se soukromým subjektem do roku 2013, druhou smlouvou se vytvořila opce pro firmu Veolia, že se s ní bude pokračovat dále a třetí smlouvou se prodal kontrolní balík. V tuto chvíli podle mého názoru město samo sobě zhatilo šanci čerpat peníze ze strukturálních fondů, zhatilo si šanci čerpat podle mého odhadu až 10 mld. Kč, protože došlo k tomuto dodatku. Původní smlouva mohla vypršet v roce 2013 a v roce 2002 se dělaly tyto změny. Změna byla potvrzena těsně před vstupem ČR do EU s obavou, že by smlouva po vstupu do EU nemohla být podepsána, protože byla v rozporu s komunitárním právem. 
	Jde o naléhavou otázku, zda se jedná nebo nejedná, co se dělá pro to, aby se mohly čerpat peníze z EU.  Je to velice zásadní.
	Třetí bod. Navrhuji, aby informace o OpenCard byla přeřazena z informací do řádně projednaných bodů. Je tam hodně bodů k diskusi. Řeknu jen dva zásadní. První je, že když se dívám na forenzní audit a četl jsem i dokument, který máte projednávat, mám tam rozsah služeb, které mají být poskytnuty formou OpenCard. Jsou tam zařazeny služby jako je odvoz odpadu, rozvod tepla, elektrické energie, plynu. Mám obavy, že to nelze zajistit. Tato celá služba je podle mých dostupných informací za 880 mil. Kč. Když se podívám na webové stránky na Opencard.cz, dovím se, že rozsah je menší, že se to týká pouze dopravy, parkování, vstupu do knihoven a divadel a jak jezdím. Rozsah je dramaticky menší. Potom je tady rozpor mezi cenou.
	Chci vědět, jak je dnes zajištěno plnění za tyto velké peníze. Mám pochybnosti o tom, že to možné je. Jako Pražan a poslanec mám velký zájem na tom, abychom věděli, jak to je. Proto jsem se díval do dokumentu a není tam o tom ani slovo.
	To je otázka, která mě velice zajímá.
	Položil jsem veřejně čtyři otázky. První je, jaký je rozsah využití karty Pražanů, druhá otázka – jak to, že nebyla stanovena horní hranice služeb a počtu karet, protože se stále dovídám, že se mění počet karet a jejich cena, a konečně jaká byla skutečně vysoutěžená cena. Od toho se může odvíjet debata, zda došlo ke slevě, nebo ne.
	Vážené kolegyně a kolegové, toto jsou argumenty pro tyto body. Opakuji – kdyby si to někdo osvojil, budu rád: když se budeme zabývat mou omluvou, kauzou Veolia a když přeřadíme kauzu OpenCard do řádně projednaných bodů. Rád se zúčastním vaší diskuse. Děkuji vám za pozornost.

Prim. B é m :
	Děkuji. V tuto chvíli musím konstatovat, že není možné než dále pokračovat v rozpravě k návrhu programu jednání. Bude to zajímavé. Jako přesedající tohoto jednání mám za povinnost podle jednacího řádu dbát na to, aby zasedání mělo pracovní charakter a zároveň věcný průběh. Obávám se, že pan poslanec z titulu svého práva otevřel témata, na která určitě někdo bude chtít reagovat. Už mě o to žádá pan nám. Richter. Jinými slovy, dostáváme se na hranici obav, abychom v tuto chvíli nerozpředli věcnou debatu. Uvidíme, jak to dopadne.
	První je do diskuse přihlášen kolega Žďárský, poté potřetí kolega Witzany. O jeho vystoupení budeme muset hlasovat, pokud to nebude technická poznámka. Poté vystoupí kolega Richter.

P. Ž ď á r s k ý :
	Posledně jsem možná udělal na minulém zasedání jednu ze svých chyb, když jsem nazval sociální demokraty populisty.  Když se přerušilo jednání zastupitelstva a diskuse mezi předsedy klubů a následně potom s lidmi ze sociální demokracie, tak jsem se řadě omluvil. Co se tady děje, to snad nemá pochyb. Protože je tady mírová atmosféra a Cyril Svoboda se na nás tvářil velice mile, nepůjdu do krajních věcí, které bych tady rád řekl a počkám si. Včerejší jednání předsedů klubů probíhalo v tom smyslu, že kolega Witzany navrhl posunutí této petice a hovořil o tom, že tam jsou podepsané stovky podnikatelů, že je to přece pro lidi. Když jsem se ho zeptal, zda přijde Cyril Svoboda, odříkal mi jen část zákona, že přece každý pražský poslanec má právo vystoupit. Ctíme to tady. Výjimečně řeknu, že si to každý může přeložit sám. Hodně teď záleží na médiích, jak to předloží. Vracet se k vodě a k záležitostem, které vůbec nejsou na programu jednání, ale byly na televizní obrazovce, a když je člověk potom prověří, tak zjistí, že Cyril Svoboda lhal co mu pusa stačila. Kdyby se to nestačilo ve stenu zaznamenat, tak Cyril Svoboda je lhář.

Prim. B é m :
	Jiří Witzany. Beru druhé vystoupení jako vystoupení s technickou poznámkou.

P. W i t z a n y :
	Pokud byla pochybnost, že poslanec nemůže navrhovat body programu, tyto návrhy si osvojuji. Myslím si, že všechny jsou relevantní, věcné a že bychom o těchto věcech měli vést diskusi v řádných bodech jednání zastupitelstva.

Prim. B é m :
	Děkuji. Slovo má pan nám. Richter.

Nám. R i c h t e r :
	Dámy a pánové, pokusím se zareagovat na dvě věci. Bod č. 1 – OpenCard. Dobře víte, že mám v kompetenci OpenCard od 1. 2. letošního roku, tzn. necelý měsíc, ale musím reagovat na slova, která říkal pan Cyril Svoboda. Nevím, zda jsou v jeho podání informace účelově posunuté, nebo zda se skutečně jedná o neznalost věci. Fakta, která zde byla řečena, nejsou pravdou. 880 mil. a další věci, tak to není, vy to víte, zpráva to obsahuje.
	Pro vaši představu: budu předkládat na začátku března rozvoj projektu OpenCard. To, o čem zde bylo hovořeno, že karta má v tuto chvíli omezené funkční produkty, je jasné. Jsme možná v třetině celého projektu. Pro vaši představu Opeistercard v Londýně se zaváděla 5 let, než měla maximální spektrum funkcí, které je možno čerpat v dnešních dnech.
	Na začátku jasné funkce tato karta má. V materiálu, který se objeví nejen na jednání komise pro OpenCard, ve kterém měl možnost zasedat i Cyril Svoboda, ale i na jednání rady a na březnovém zastupitelstvu, bude naznačen vývoj OpenCard pro rok 2010 s přesahem do roku 2011. V tuto chvíli si myslím, že informace jsou zcela jasné. Příští zastupitelstvo se bude detailně zabývat projektem OpenCard, resp. jeho funkcemi a rozvojem do budoucna.
	Pokud jde o první bod, který navrhoval pan Cyril Svoboda, tzn. omluva k mé osobě, to není třeba. Myslel jsem, že se chcete omluvit za lži a chtěl jsem vám podat ruku a říci, že to bylo konečně chlapské rozhodnutí a že takovou omluvu přijímám. Takže to není omluva.

Posl. Cyril  S v o b o d a :
	Chtěl jsem to zařadit jako samostatný bod. Chci, aby byl jako samostatný bod hlasován. Bude-li zařazen bod, přijdu a vyjádřím se. Dokud to není zařazeno jako bod, říkáme si to jako někde na ulici.

Prim. B é m :
	Když byste dovolil, vstupujete na půdu, která se řídí nějakými zaběhnutými pravidly. Pravidlo č. 1 říká: jakýkoli poslanec Parlamentu, tím spíše poslanec za Prahu, má nejen právo, ale když se o něco zajímá dokonce povinnost vystoupit.
	Pravidlo č. 2 je, že zde máme jednací řád. Jednací řád říká, že když chce poslanec vystoupit, tak se přihlásí, nemusí za sebe vysílat pana kolegu Witzanyho. Může se přihlásit sám. Děkuji, že rozumíš tomu, že se můžeš přihlásit sám. Pravidlo č. 2 ale je, že po přihlášení předsedající musí udělit slovo. Teď vidím, že se hlásíš. V tuto chvíli tě prosím, aby ses ujal slova a vysvětlil, co jsi svým návrhem měl na mysli.

Posl. Cyril  S v o b o d a :
	Navrhoval jsem zařadit tři body, aby se o nich hlasovalo podle pravidel. Nemám právo navrhovat změnu nebo doplnění jednacího řádu, to mohou jen členové zastupitelstva. Nechť je o tom hlasováno, buď to bude, nebo nebude schváleno. Nemá smysl vést dlouhou debatu. Jde mi jen o to, aby se hlasovalo o tomto návrhu. Já to udělat nemohu, takže to udělal člen zastupitelstva pan Witzany. Nemusíme o tom vést dlouhou dramatickou debatu.

Prim. B é m :
	Děkuji. Prosím pana nám. Richtera, aby byl tak laskav a dokončil své slovo.

Nám.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, myslím si, že když čestný muž někoho urazí, lhal o něm a poškodí jeho čest, jako se to stalo v tomto případě, když se chce lidsky omluvit, tak mi stačí říci promiňte a podání ruku. Jsem ochoten to přijmout a smažeme to. Není potřeba, aby se o této věci hlasovalo a vedla se k tomu rozprava. Přišlo by mi to jako potupné. Jsem připraven omluvu přijmout a odpustit vám. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Slovo má pan předseda Hoffman, připraví se kol. Slezák.

P.  H o f f m a n :
	 Vážený pane primátore, přiznám se, že jsem dnes přišel na jednání zastupitelstva, do divadla na premiéru Barona Prášila jdu až večer. 
	Pokud se otevře problém Veolia, byl bych rád, aby byl pozván bývalý premiér Zeman, který nám vodu za 6 mld. prodal a nedal nám ani korunu. Možná by bylo dobré, kdyby u toho byl i bývalý člen rady Hošek. Bylo by to velice dobré, aby nám vysvětlili, proč se tak stalo. 
	Na klubu jsme se dnes dohodli, že dnešní významný den svého bývalého partnera z Národní fronty zcela bezpečně podpoříme. (Potlesk) 

Prim.  B é m :
	Vždycky jsem si myslel, pane předsedo, že umělci a divadelníci se v 9 hodin ráno teprve chystají do plnohodnotného uměleckého života. Je vidět, že tady může být legrace už od devíti.
	Kolega Slezák.

P.  S l e z á k :
	Vážená rado, kolegové, ztotožnil bych se s některými věcmi, které říkal pan Cyril Svoboda. Jako sociální demokracie to dlouhodobě kritizujeme. Pokud vyhlásíme přestávku na 10 minut, aby nám mohl být rozdán od pana Svobody materiál k jednotlivým bodům, není problém hlasovat o jejich zařazení.  Pokud se někdo z předsedů klubů přidá a vyhlásíme přestávku na to, aby nám byl rozdán materiál jak k Veolii, tak k OpenCard a další body, které chce projednávat, asi s tím nebudeme mít problém.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane předsedo. Slovo má pan dr. Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	Jsem rád, že po 1,5 roce upozorňování na problematiku OpenCard není finanční výbor a já v této záležitosti sám a že je to téma i jiných politických stran. Pro mne je přínosné, že jsou informace, které neznám. Přimlouval bych se k tomu, aby v tuto chvíli bylo přerušeno zastupitelstvo, protože bych se také rád seznámil s novými materiály k OpenCard. Považuji to za velmi závažné téma. Byl bych rád, aby se našel nějaký předseda klubu, abychom si mohli přečíst, zda je tam něco nového. Je dobré v této chvíli tento bod zařadit.

 Prim.  B é m :
	Slovo má Markéta Reedová.

P.   R e e d o v á :
	Myslím si, že debata by měla  být věcná, neměli bychom se snažit za každou cenu být vtipní. Je závažné, pokud přijde člen Parlamentu a chce jednat o některých bodech. Vystoupení pana nám. Richtera mě také motivuje k tomu, že bych chtěla, aby byl zařazen bod  k OpenCard. Jestliže říká, že jsme teprve na začátku projektu a už byly utraceny tak velké peníze a dokázáno, že mnohé služby byly předražovány, musíme se bavit o budoucnosti projektu OpenCard, a to v širším zastoupení. Věřím, že náš klub určitě podpoří návrh sociální demokracie. Jsme pro desetiminutovou přestávku pro projednání.

Prim.  B é m :
	Pan starosta Vodrážka má slovo.

P.  V o d r á ž k a :
	Dámy a pánové, myslím si, že bychom se měli vrátit k tomu, o čem v tomto bodu jednáme. Zazněly zde návrhy na zařazení bodů do programu a návrhy na přestávku. Vyjádřeme se k tomu, hlasujme o programu a nediskutujme v tomto bodu více politicky než věcně, i když chápu, že se volby blíží.

Prim.  B é m :
	Kolega Ambrož.

P.  A m b r o ž  :
	Kolegyně a kolegové, doufám, že  mezi námi pan poslanec zůstane i při projednávání bodu dluhu Kongresového centra. Myslím si, že zde zástupci státu by nám měli říci něco daleko kladnějšího než co za mnohá léta od  nich slyšíme.

Prim.  B é m :
	Paní předsedkyně Kolínská má slovo.

P.  K o l í n s k á :
	K návrhu, abychom dnes projednávalí OpenCard. Myslím, že patřím k ostřejším kritikům a byla jsem to já, kdo ve finančním výboru inicioval, abychom si řekli, kolik projekt stál. Nicméně pan primátor včera na grémiu i na komisi pro OpenCard slíbil, že se bod  dostane na řádné projednání na březnovém zastupitelstvu. Věřím mu. Za klub Strany zelených navrhuji odložit to na březen.

Prim.  B é m :
	Vážený pane poslanče, dámy a pánové, přimlouval bych se, abychom se vrátili k tomu, na co upozornil kol. Vodrážka. Znamená to, že jsme v bodu jednání o programu. Program bychom měli schválit, máme před sebou hodně práce. Máme před sebou 60 – 70 bodů k projednání a každý je důležitý. S ohledem na to, že se volby blíží, chápeme, že sehrát si tady divadlo před sdělovacími prostředky je sice fajn, může to přinést nějakou atraktivitu panu Svobodovi nebo někomu jinému, ale jsme tady od toho, abychom pracovali. Byli jsme zvoleni proto, abychom hájili zájmy Pražanů a odvedli nějakou práci.
	Považuji za zodpovědné a nezbytné na některé otázky, které pan poslanec Svoboda při své první historické návštěvě ZHMP jako mnohaletý poslanec za Prahu, jako ministr vnitra, jako ministr pro místní rozvoj, jako ministr zahraničních věcí, možná dokonce ministr spravedlnosti, jako předseda legislativní rady vlády ve svých historických funkcích, jako člověk, který v Praze žije, tak poprvé z poslaneckých lavic přichází na naše zastupitelstvo.  Je to dobrá zpráva nejen proto, že se nacházíme před volbami, ale právě proto, že se nacházíme před volbami a v médiích se objevuje řada informací, které se nezakládají na pravdě. Pavel Žďárský je označil správným slovem – jsou to lži. 
	 Dovolím si předat Cyrilovi Svobodovi doklady, které obsahují reálná fakta, dostal jsi fakta a mýty o OpenCartě, dostal jsi fakta a mýty o stěhování Magistrátního úřadu. Máš to před sebou, nastuduj to. Mohu-li poprosit, příště jako poslanec za Prahu nepoškozuj dobré jméno město, od dnešního dne máš informace. 
	Za druhé. Rozsah vyžití karty – první otázka, kterou Cyril svoboda vznesl. Je to dobrá otázka. Rozsah využití karty jako rozsah využití jakéhokoli vícepatrového domu je přímo úměrně závislý na tom, které patro domu ve stavebně technické činnosti se podaří v nějakém rozumném čase dostavět. Rozsah využití karty předpokládá u hl. m. Prahy zhruba 34 funkcí, které postupně budou nabíhat tak, jak se bude dařit vytvářet softwarové a v některých případech i hardwarové funkce
	Jestli rozsah služeb je konečný: Cyrile, není konečný. Jistě si lze představit, že v r. 2068 bude existovat jiná poptávka po digitálních elektronických službách, bude existovat jiný standard poskytování veřejných služeb na území jakéhokoli státu, regionu nebo města. S velkou pravděpodobností hraničící s jistotou dokonce některé funkce, které na kartu budeme zavádět letos nebo příští rok, v r. 2068 budou zbytné. 
	S velkou pravděpodobností tato kouzelná plastová karta s jedním čipem za  50 – 60 let bude mít mnoho dalších funkcí, ale o některé s velkou pravděpodobností také přijde.
	Prosím, abys čísla, která často říkáš na všech možných mediálních fórech, už neříkal, protože tím, že opakuješ do nekonečně něco, co není pravdou, děláš ze sebe hlupáka. Je to zbytečné, není to vůbec potřeba.
	Jedna drobnost, která zde zazněla na adresu nákladů tohoto produktu. Správně říkáš, že musíme šetřit. Jsem rád, že to říkáš. Musíme šetřit na kartě Pražana i kdekoli jinde, o tom nemůže být žádných sporů. Čas od času nás vedeš v myšlenkách, abychom srovnávali pražský produkt s produkty jinými, třeba londýnskými. Kol. Richter se zde zmínil o tom, že náběhové funkce, tedy vytváření pomyslných základů před spuštěním karty, v případě londýnské čipové karty, která je jedním z největších projektů elektronické čipové karty a elektronické jízdenky na světě – zavádějící čas byl pět let. Pan nám. Richter už ale neřekl, že kontrakt této zaváděcí části představoval částku 100 mil. liber, zhruba necelých 5 mld. Kč, na základě uzavřeného kontraktu mezi londýnským dopravním podnikem a provozovatelemTransis, konsorciem soukromých společností Qiubick, Heullet Pacard, Enterprice Servis, Esfujitsu a Etkins (?). To je jen jedna z drobných informací, která by nás i tebe mohla vést i do budoucna k jakési opatrnosti při přicházení s populistickými předvolebními výroky, kde stojíš na barikádě a říkáš  „I Praha musí šetřit“. Postavím se s tebou na barikádu a budu říkat: Praha nejen musí šetřit, ale na rozdíl od státu už šetří.  Dovol poslední poznámky na závěr.
	Hl. m. Praha navzdory k tomu, že se nacházíme uprostřed hospodářské a ekonomické krize, hospodaří s vyrovnaným rozpočtem, na rozdíl od státního rozpočtu, pro který jsi zvedl ruku a který zasadil veřejným financím v této zemi historicky největší deficit státního rozpočtu ve výši 163 mld. Kč, o nichž víme, že ve skutečnosti při započítání mandatorních výdajů za listopad a prosinec bude představovat možná částku 200 mld. Kč. Pro tento rozpočet jsi zvedl ruku. Seděl jsi ve vládách, které vytvořily základ pro to, aby tento rozpočet s tak fenomenálním deficitem pro r. 2010 vůbec existoval. 
	(P. Kolínská: Pane primátore, jsme v bodě jednání o programu, nikoli OpenCard.)
	To je neuvěřitelná ostuda. Dovol,  Cyrile, abych ještě řekl: tvé poslední kroky, kterými jsi hlasoval ať už v Poslanecké sněmovně nebo na úrovni vlády – chodníková novela, 3. stupeň invalidity, kdy nepřiznáváte občanům to, co jim patří a zároveň nařízení vlády 74, 130 a 2109 stálo hl. m. Prahu 810 mil. Kč. Tvůj příspěvek pro šetření Prahy je účet –810 mil. Kč. Za to ti opravdu nepoděkujeme. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Technická – pan Březina.

P.   B ř e z i n a :
	Mám právo reagovat na vystoupení předřečníka faktickou poznámkou. Z vystoupení pana primátora jsem zděšen. Asi před pěti minutami tady hovořil o konzervativním přístupu a respektování konzervativních pravidel tohoto zastupitelstva a sám tato pravidla v tuto chvíli flagrantně porušil. Porušuje je vždycky při úvodních a závěrečných slovech, ale tentokrát to bylo i v rámci bodu projednání programu. Proč není přihlášen v tuto chvíli pan Vodrážka, který tady hovoří o tom, že se máme věnovat projednání programu a ne fakticky projednání jednotlivých bodů, a proč neapeluje na svého předřečníka, aby takto nevystupoval?
	Pane primátore, krásně si berete příklad od svých kolegů z Poslanecké sněmovny.  Teď jste předvedl flagrantní záležitost obstrukce.

Prim.   B é m :
	Děkuji za tento názor. Slovo má paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Chtěla jsem se vyjádřit ve smyslu velkého zděšení nad tím, jak sám porušujete svá vlastní pravidla. Už právě proto, jak jste nazval pana poslance lhářem a hlupákem, trvám na tom, aby měl možnost se obhájit v tom smyslu, že body, které navrhl do zařazení programu, zařazeny budou. Ve věci OpenCard materiál máme. Pan poslanec žádal o jediné. Pokud nestačí pouze Jirkovo převzetí, také se k tomu přidám. Chceme, aby se tento bod přeřadil jako řádný bod k projednávání. Podle mého názoru další materiál k tomu není zapotřebí.

Pri m.  B é m :
	Pan předseda Žďárský – technická poznámka.

P.  Ž ď á r s k ý :
	 Mám dvě technické, jednu na paní Ryšlinkovou. Pamatuji si na kauzu Kaplický, kdy jsem řekl, že udělám všechno pro to, aby chobotnice nestála, a  do rána za to mohl Pavel Bém. Chci upozornit na to, že jsem byl první, který řekl, že Cyril Svoboda je lhář. To ať nezapadne.
	 Za druhé musím reagovat na vstoupení kol. Hoffmana v rámci Národní fronty. Nejdříve jsem se tomu zasmál, ale má technická spočívá v tom, že dnes je 25. února. Jestli tady Cyril Svoboda vystupuje zrovna dnes, není to asi náhoda. To už mi běhá mráz po zádech. 

Prim.   B é m :
	Pan zastupitel Jech, pak je přihlášen pan Svoboda a pak bych si dovolil jeden komentář učinit ještě já. Poté ukončíme rozpravu.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, snad mi prominete, když se vrátím k tomu, co projednáváme, to je návrh programu dnešního jednání zastupitelstva. Chtěl jsem požádat pana nám. Richtera, aby z programu dnešního zastupitelstva stáhl sám tisk Z 333, což je návrh na peněžitý vklad do Kongresového centra. Tento materiál jsme dostali do našich schránek v úterý večer a po rychlém čtení musím konstatovat, že důvodová zpráva materiálu obsahuje věci, které nejsou pravda. Týká se to toho, že v důvodové zprávě je uvedeno, že jsme 26. 11. 2009 na zastupitelstvu dostali podrobnou informaci o vývoji okolo situace jako tisk Z 160. Upozorňuji na to, že v programu zastupitelstva, který je volně přístupný na webových stránkách praha-mesto.cz, žádný takový tisk uveden není, v žádném elektronickém sytému, který používá Magistrát, takový tisk není a ani si nevybavuji, že bychom podobný tisk projednávali. Důvodová zpráva obsahuje věcně nesprávné údaje. Obávám se, že na základě těchto věcně nesprávných údajů rozhodovala rada města. Prosím pana náměstka, aby tento materiál z dnešního jednáni stáhl.

Prim.  B é m :
	 Toto je konkrétní návrh. Pan náměstek samozřejmě dostane slovo.  Pan kol. Hulinský po druhé.

P.  H u l i n s k ý :
	 Vážené kolegyně a kolegové, byl jsem ten, který léta apeloval na to, že tady máme lavice, které jsou určené pro poslance, a poslanci mezi nás nechodí až na výjimku z různých politických klubů jako je pan poslanec Svoboda Miroslav, který je ze sociální demokracie a chodí na zastupitelstvo, nikoli pan poslanec Cyril Svoboda. Musím říci, že dnes začínám být rád, že poslanci mezi nás nechodí. Bylo by lepší, kdybychom pracovali jako zastupitelstvo kraje než jako Parlament ČR.  Byl bych rád, abychom se vrátili ke konstruktivním řešením. 
	Jestliže existují připravené materiály, které mohou být rozdány a u nichž můžeme hlasovat o zařazení, tak o nich hlasujme. Je mi trochu líto, že jsem nebyl spoluautorem materiálu o OpenCard, protože se tím dlouhodobě zabývám, ale jsem připraven pro takový materiál hlasovat. Hlasujme o návrhu programu. Podávám návrh na ukončení diskuse.

Prim.  B é m :
	 Paní Ryšlinková. Věřím, že jste vystoupila jednou, můžete vystoupit po druhé.

P.  R y š l i n k o v á :
	Děkuji, pane primátore. Zmínil jste materiály fakta a mýty OpenCard a fakta a mýty k Veolii. Žádné takové materiály jsme nedostali. Žádám, aby je všichni zastupitelé dostali a aby nám bylo sděleno, jaké byly náklady na vyrobení těchto materiálů. Děkuji.

Prim.  B é m :
	 Než předám slovo panu Svobodovi, jako řídící jednání, který má za úkol mimo jiné, aby zasedání mělo pracovní charakter a věcný průběh, chci upozornit na skutečnost, že každý poslanec, i pan Cyril Svoboda, má právo přijít na zastupitelstvo a vystoupit s věcnou poznámkou ve věcné diskusi k projednávanému bodu. Cyril Svoboda má právo a dokonce  dnes i povinnost zde sedět do doby, než bude projednán materiál k Inchebě  bez ohledu na tak, kdy bude zařazen. Cyril Svoboda byl první, který přišel jako poslanec a zneužil prostoru pro rozpravu o návrhu programu jednání k věcnému sdělení. To jsme slyšeli všichni.
	Obávám se, poté, co jsem Cyrila Svobodu slyšel, že se dostáváme do problému, že místo toho, abychom diskutovali o programu jednání, tak se dostáváme do diskuse o věcných problémech. Nebyl jsem to já, který to způsobil, byl to Cyril Svoboda, který s velkou pravděpodobností z netrpělivosti nechce čekat na to, až bude projednáván konkrétní materiál. Nezlobte se na mne, protože jsme zde před sdělovacími prostředky, není možné, aby na toto zneužití nebyla adekvátní a rozumná reakce. To se také stalo. Nicméně v tuto chvíli beru vážně slova Karla Březiny i paní Ryšlinkové a vyzývám vás k tomu, abyste se ve svých příspěvcích v této chvíli věnovali pouze diskusi k programu dnešního jednání. Věcná diskuse nám neuteče, čeká na nás v čase projednávání jednotlivých bodů. Apeluji i na Cyrila Svobodu. Znovu zdůrazňuji, že jsme v bodu program jednání, Cyrile, a bylo by dobré, abychom nejprve odhlasovali program jednání, a teprve na základě toho otevřeli věcnou diskusi ke schváleným bodům.
	Očekávám elementární úctu ke konzervativním pravidlům.
	Slovo má pan poslanec Svoboda. Znovu zdůrazňuji, že jsme v bodu program jednání. Do tohoto bodu je možné vznést návrh na dozařazení nebo vyřazení některého bodu, vznést návrh na změnu formy projednání, např. předřazení některého bodu. Poté bude následovat hlasování a projednávání jednotlivých bodů schváleného programu. Tak praví řád.

Posl. Cyril  S v o b o d a : 
	Pane primátore, to jsem přece navrhl. Navrhl jsem zařadit tři body, neříkal jsem diskutujte. Můžete hlasováním říci, že to nebude. 
	Nezlobte se, pane primátore, ale vy jste o mně začal mluvit, že jsem lhář. Zařaďme tento bod, ať můžeme diskutovat. Pokud jde o chodníkový zákon, navrhl ho senátor Kubera, hlasovala pro něj ODS, pokud jde o rozpočet, umožnila ho ODS, minulé vlády byly vlády Mirka Topolánka. To není věcí jednoho člověka, protože vláda rozhoduje ve sboru a Poslanecká sněmovna rozhoduje také ve sboru. To sem nepatři. Prosím zařadit tento bod.

Prim.  B é m :
	Máte další návrhy?

Posl. Cyril  S v o b o d a :
	Myslím si, že patří ke konzervativním hodnotám vydržet dvouminutové vystoupení někoho, byť se mi nelíbí. Má prosba je – hlasujte o návrzích a rozhodněte. Mám právo vystoupit a nemám povinnost být tady k jakémukoli bodu. 

Prim.  B é m :
	Děkujeme, pane poslanče. V tuto chvíli dám slovo kol. Hoffmanovi. K technické poznámce patří znovu popsat realitu. 
	Cyrile Svobodo, řekl jsem: ten, kdo opakovaně říká nepravdu, přestože je seznámen s reálnými fakty a argumenty, nedokáže se poučit, je hlupák. Neřekl jsem nic o lhářích a ani na konkrétní adresu. Konstatoval jsem, že ten, kdo se neumí poučit z reality a z faktů, a to opakovaně, přestože jsou mu fakta dána k dispozici, je hlupák. To není nic špatného, je to konstatování faktu. 
	Prosím Františka Hoffmana, poté končím rozpravu k pořadu jednání.

P.  H o f f m a n :
	Náš klub se připojuje ke klubu sociální demokracie a žádá přestávku, aby mohly být rozdány materiály k případnému jednání.

Prim.  B é m :
	Vyhlašuji pětiminutovou přestávku. V 10.20 h se zde sejdeme a budeme pokračovat v jednání. Je to přestávka pro jednání předsedů politických klubů. Sejdou se v Zeleném salónku.
(Jednání klubů)
	Budeme pokračovat v projednávání programu jednání. Rozprava byla uzavřena. Pan kol. Slezák musí dostat jako předseda klubu ČSSD na základě své žádosti o přestávku na jednání politických klubů slovo. 

P.  S l e z á k :
	Navrhoval jsem přestávku na to, aby nám mohly být rozdány materiály. Bohužel, materiál k Veolii jsme nedostali. Místo rozdávání materiálu jsem si všiml, že pan poslanec rozdával rozhovory. Proto zařazení tohoto bodu nepodpoříme, protože materiál žádný není. 
	Pokud jde o bod omluva panu Richterovi, považuji to za bezpředmětné. Je to nesmysl, pan Svoboda se může omluvit bez jakéhokoli projednávání.
 	Navrhujeme jedině zařazení bodu informace o OpenCard do řádného projednání.

 Prim.  B é m :
	Konstatuji, že rozprava byla uzavřena, jednání politických klubů proběhlo. Požádal o něj kol. Slezák, slyším, jaký je výstup z toho. Kol. Hoffman byl druhý, který se k tomu připojil. Prosím ještě kol. Hoffmana o slovo.

P.  H o f f m a n : 
	Už jsem avizoval, že náš klub návrhy podpoří. Není potřeba, abychom měnili svůj názor.

Prim.  B é m :
	Je mi líto, ale čtvrtou technickou poznámku Jiřího Witzanyho bych vnímal jako zneužívání nástrojů, které zastupitelstvo sice v rukou má, ale my je zneužívat nebudeme. Prosím o stručný komentář na závěr, posléze paní Kolínská za Stranu zelených a potom budeme hlasovat.

P.   W i t z a n y :
	K tiskům, které měly být rozdány. Dostal jsem jednu kopii písemného materiálu. Informoval jsem se u pana Maříka, který mi sdělil, že v kanceláři zastupitelstva bylo zakázáno, aby rozmnožila a distribuovala tisk. Informuji o tom, že písemný materiál byl dodán, ale nebyl rozdán. Nehrajme ale dále tuto komedii a hlasujme.

Prim.  B é m :
	 V tuto chvíli má slovo ředitel Magistrátu. 

Řed. MHMP  T r n k a :
	  Na tuto poznámku bych si dovolil reagovat. Před pěti minutami oddělení volených orgánů to opravdu dostalo. Nebyly to žádné tisky, neobsahovaly žádný návrh usnesení, nebylo tam nic k projednání. Byly to tři soukromé materiály, které se běžně rozdávají. Samozřejmě mohou být rozdány i zde. Nebráníme jakémukoli občanovi, aby zde zastupitelům sdělil jakoukoli informaci, kterou jim sdělit hodlá.  Běžně občané roznášejí zastupitelům to, co navrhují a co od nich chtějí. Žádný zákaz rozdávání nebyl. 
	Je pravda, že vzhledem k tomu, že i Praha šetří, tak si myslím, že v případě, že někdo chce rozdat materiály, tak si je přinese a rozdá je. Myslím si, že i Poslanecká sněmovna má kopírku a materiály mohou být rozdány. Nebráním tomu.

Prim.  B é m :
	 V této chvíli konstatuji, že pan Svoboda je právník, může a umí zpracovat jakýkoli návrh usnesení k materiálu týkajícího se jakéhokoli tématu, ať je to Veolia nebo cokoli jiného. Může přinést nějaký materiál a chtít jeho projednání, Nestalo se to.  V tuto chvíli tady byly politické pamflety – odstup, satane. V tuto chvíli končí jakákoli rozprava k návrhu dnešního programu a budeme hlasovat o návrzích, které byly předloženy v řádném, rozumném adekvátním zpracování, které si zaslouží jednání tohoto ctihodného sboru ZHMP. Nebude se z tohoto jednání dělat žádná komedie.
	Prosím předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Dovolila bych si vás provést schválením programu dnešního jednání. 
	Navrhuji, abychom hlasovali o návrzích na zařazení eventuálně o vyřazení bodů v tom pořadí, v jakém byly předloženy. Jako první budeme hlasovat o návrhu pana primátora na volbu člena rady, který by byl zařazen jako bod 1/1. Následně bychom hlasovali o návrzích pana Witzanyho a pana Jecha.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu na zařazení bodu 1/1  - volba člena rady. Pro 66, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Nyní jsou zde dva návrhy na zařazení nových bod, které předložil pan dr. Witzany. Jako bod 1/2 navrhuje bod se jménem Omluva poslance Cyrila Svobody nám. Richterovi.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o tomto návrhu. Pro 15, proti 17, zdrželo se 36. Tento návrh nebyl zařazen.

P.  S a m k o v á :
	Dalším návrhem na zařazení nového bodu jako bodu 1/2 navrhuje zařadit bod Situace smluvních vztahů se společností Veolia a možnosti čerpání strukturálních fondů.

Prim.  B é m :
	Je k tomuto materiálu nějaký tisk?

P.  S a m k o v á : 
	Není, ani návrh usnesení.

Prim.  B é m :
	 Budeme hlasovat o zařazení tohoto materiálu bez tisku a bez usnesení. Pro 13, proti 19, zdrželo se 36. Návrh nebyl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Dalším návrhem pana Witzanyho je zařazení tisku Z 338 z bodu informací, kde je zařazen pod bodem 6, jako bod 1/2 do řádného projednání programu dnešního jednání. K jeho návrhu se připojila i paní Ryšlinková, pan Slezák a pan Hoffman za  klub KSČM.

Prim.   B é m :
	Přeje si komentovat tento návrh pan nám. Richter?

P.  R i c h t e r :
	 V tuto chvíli bych ponechal tento bod jako informaci s tím, že na příští březnové zastupitelstvo předložím kompletní materiál včetně rozvoje OpenCard pro r. 2010. Jsem přesvědčen, že tento materiál bude obsahovat vše.  V tuto chvíli nejsou nové skutečnosti, o nichž bychom mohli hovořit.

Prim.  B é m : 
	Děkuji, jasné slovo zpracovatele tohoto tisku. V tuto chvíli můžeme hlasovat o tomto návrhu na zařazení informativního bodu k řádnému projednání. Pro 26, proti 17, zdrželo se 25. Návrh nebyl přijat. Je ještě nějaký návrh?

P.  S a m k o v á :
	Posledním návrhem pana dr.  Witzanyho je předřazení bodu tisku Z 326 z poř. čísla 21 na poř. číslo 1/2, to znamená zařadit na začátek dnešního programu.

Prim.  B é m :
	Přeje si to komentovat předkladatel tisku? Nepřeje. Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Pro 25, proti 11, zdrželo se 33. Návrh nebyl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Posledním návrhem je návrh pana zastupitele Jecha, aby byl z programu dnešního jednání vyřazen bod 14/4, tisk Z 333.

Prim.   B é m :
	Prosím předkladatele.

P.  R i c h t e r :
	Naprosto nesouhlasím, co uvedl kol. Jech, je lež. Mám před sebou zápis z 31. jednání ZHMP, zápis je ověřen. Pan Jech nebyl omluven, byl přítomen na zasedání a tento bod jako informace o Kongresovém centru byl řádně zařazen a projednán. Mám to písemně, mohu to kol. Jechovi ukázat. Není pravda, že by v důvodové zprávy byly chyby. Prosím o projednání tohoto tisku.

Prim.  B é m : 
	Budeme hlasovat o návrhu kol. Jecha na vyřazení tohoto tisku. Pro 7, proti 34, zdrželo se 28. Ani ten to návrh nebyl schválen.
	Můžeme hlasovat o původním návrhu programu dnešního jednání s tím, že jsme byli informováni kol. Janečkem, že z tohoto programu se stahuje bod 17/1, tisk Z 194. Budeme hlasovat o návrhu programu dnešního jednání. Pro 64, proti 0, zdrželi se 4. Schválili jsme pořad dnešního jednání.
	Můžeme přistoupit k projednání bodu číslo 1 – volba člena Rady hl. m. Prahy. Žádám předsedkyni návrhového a volebního výboru paní zastupitelku Samkovou, aby se ujala řízení této tajné volby.

P.  S a m k o v á :
	Pro volbu člena Rady hl. m. Prahy využijeme volební řád, který byl schválen usnesením ZHMP číslo 1/2 ze dne 26. 11. 1998 ve znění úprav, které jsme schválili na prosincovém zasedání zastupitelstva v loňském roce. Doporučuji provést tajnou volbu podle zmíněného volebního řádu, který vám byl předložen na stůl. Má někdo pozměňovací či doplňovací návrh k předloženému volebnímu řádu v předloženém znění?

Prim.  B é m :
	Nikoho nevidím.

P.  S a m k o v á :
	V tom případě prosím, pane primátore, abyste dal hlasovat o použití tohoto volebního řádu ve znění, v jakém bylo rozdáno pro dnešní volbu člena Rady hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o volebním řádu. Kdo souhlasí s tímto zněním? Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Dámy a pánové, podle čl. I.2 volebního řádu písemné návrhy kandidátů předkládají kluby členů zastupitelstva návrhovému a volebnímu výboru přímo na jednání, a to na základě výzvy předsedy návrhového a volebního výboru. Nezávisle na jednání klubů mohou písemné návrhy podávat i jednotliví členové zastupitelstva a návrhový a volební výbor je povinen je zapsat na kandidátní listinu.
	Dovolte mi, abych vyzvala předsedy jednotlivých politických klubů, aby sdělili návrhovému výboru své nominace na funkci radního hl. m . Prahy.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Se vší vážností navrhuji jménem klubu ODS ing. Vladislava Marečka, radního MČ Praha 21. Navrhujeme člověka, který přichází s novou tváří, s novými vizemi. Pro někoho může být neznámý. Jsme však přesvědčeni, že se svého úkolu zhostí velmi dobře a čestně.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má paní předsedkyně Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Ze klub Zelených chci oznámit, že se Zelení volby nezúčastní.

Prim. B é m :
	Pan  zastupitel Poche.

P.  P o c h e  :
	 Vážený pane primátore, vážený pane předsedo Žďárský, dovolte mi, abych vás informoval o usnesení výboru infrastruktury z pondělního zasedání, který vyzývá radu, aby se začala zabývat způsobem řízení projektu ústřední čistírny odpadních vod a definovala osobu, která je za tento projekt odpovědná. Pro mé rozhodování, zda se této volby zúčastním či nikoli, je velmi klíčové to, zda mi bude naznačeno, zda osoba pana Marečka bude touto osobou, která bude zodpovědná případně za další projekty v oblasti životního prostředí, ale především za rekonstrukci ústřední čistírny odpadních vod.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Nevidím dalšího přihlášeného do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Slovo má předsedkyně návrhového a volebního výboru.

P.  S a m k o v á : 
	Návrhový a volební výbor obdržel návrh na jediného kandidáta, a to na ing. Vladislava Marečka za klub ODS. Žádám ho, aby se v tuto chvíli vyjádřil, zda s návrhem na zvolení do funkce radního hl. m. Prahy souhlasí. Jako kandidát na zvolení člena rady máte právo vystoupit se svým prohlášením v časovém limitu dvě minuty. Současně prosím členy návrhového a volebního výboru, aby se odebrali do volební místnosti ke kontrole připravenosti tajné volby.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má kol. Mareček.

P.  M a r e č e k :
	 Vážený pane primátore, dámy a pánové, vážení kolegové, kandidaturu přijímám. Mé jméno je Vladislav Mareček. Jsem stár 42 let, ženatý, mám 4 děti. Od r. 2006 jsem členem zastupitelstva MČ Praha 21 a rovněž jsem radním pro oblast dopravy na této městské části.
	Dovolte mi několik slov k mým vizím, tématům a námětům, kterými bych se v případě zvolení rád zabýval. 
	Rada chce zdravou a čistou Prahu s rovnováhou mezi přírodním prostředím a sídelními strukturami města. Bude nadále snižovat ekologickou zátěž a vytvářet podmínky pro šetrný udržitelný rozvoj města. Tolik citace z programového prohlášení Rady hl. m. Prahy na období 2006 – 10.
	Pro mne z toho vyplývají tři klíčová témata: doprava, a to zejména preference MHD v souvislosti s dobudováním nadřazeného dopravního skeletu současně se svedením v centru města automobilové dopravy pod zem, doprava v klidu, cyklistická doprava.
	Za druhé – bezpečnost města, jeho obyvatel a návštěvníků.
	Za třetí – ochrana životního prostředí. Pro mne to znamená zdravé, čisté město.
	První a poslední téma – doprava a ochrana životního prostředí – pro mne úzce souvisí a nemohou být v zásadním rozporu. Vyřešme bezezbytku dopravu ve městě a položíme tak základ pro vyšší úroveň ochrany a udržitelnosti životního prostředí. Tvořme město zdravější, čistší.
	Uvedu jeden příklad. Všichni si uvědomujeme, že Praha jako velkoměsto nemá ideální podmínky pro rozvoj a ochranu životního prostředí. Jsem z Prahy 21, z Újezdu nad Lesy, kdy Újezd nad Lesy a Klánovice jsou severní a jižní část sídelního celku Klánovického lesa, největšího lesního útvaru na území hl. m. Prahy. Lokalitu Klánovického lesa určitě znáte, minimálně z loňského roku, kdy se rozběhla velká masáž a mediální kauza klánovického golfu. Zvedla se vlna odporu části veřejnosti a zejména různých skupinek ekologických aktivistů. Mně toto nevadí, protože v demokratickém státu má na to každý právo. Co mě ale zaráží, že se stejná vlna odporu a děsu nezvedla kvůli jiné skutečnosti. Nevím, zda všichni víme, že tento Klánovický les, který je součástí prstence přírodních útvarů kolem našeho města, je zatížen ekologickou zátěží, která byla zjištěna při odběrech vody z Blatovského potoka, který protéká Klánovickým lesem, kde byly nalezeny nebezpečné látky, které překračují limity povolené, a to sedmkrát kobalt, berilium pětkrát.
	Proto bych chtěl poprosit – nepolitizujme všechny problémy za každou cenu a  hlavně se je snažme řešit.
	Na druhé straně žijeme ve městě, které bylo vyhodnoceno studií EU jako 5. město nejlepší pro život.
	Jsem si vědom, že součástí práce radního pro životní prostředí je i starost o čistotu města. Jedno z dalších témat je recyklace odpadů, ekologická výchova. Sebelepší myšlenka v rámci ekologické výchovy, pokud je zneužita v duchu politických cílů, případně idejí a jedinců, obrací se v důsledku proti nám všem, kteří jsou součástí životního prostředí jako jeden z jeho živočišných druhů, mám ale obavu, že spíše jako v pozici enfant terrible. 
	Jestliže máte pocit, že následující měsíce bude prostor dotáhnout řadu projektů, které byly nastartovány za období mého předchůdce a je ještě šance odvést nějakou práci, žádám vás tímto o podporu ve  volbě na radního pro životní prostředí. Děkuji vám.

P.  S a m k o v á :
	Děkuji panu kol. Marečkovi za vystoupení. Nyní prosím o vaši pozornost. Hlasovací lístky jsou připraveny a přikročíme k tajné volbě.
	K technice hlasování. Hlasovací lístek obdrží každý člen zastupitelstva v hlasovací místnosti, v tiskovém centru, proti podpisu do prezenční listiny. Hlasovací lístek je člen zastupitelstva povinen osobně vložit do urny.
	Dovolím si zopakovat to podstatné. Platný hlasovací lístek bude ten, kde bude zakroužkováno jméno a příjmení kandidáta, jak to vidíte na obrazovce. Jakékoli jiné úpravy hlasovacího lístku či hlasovací lístek bez zakroužkování jména a příjmení se považuje za neplatně odevzdaný hlas. Jde o volbu, nikoli o hlasování, neexistuje zdržení se hlasování či proti. 
	Na volbu by mělo stačit zhruba 20 minut. Doporučuji, aby volební místnost byla uzavřena v 11.05 hod. Pokud odvolí všichni členové zastupitelstva, místnost bude uzavřena dříve. Nejprve odvolí návrhový a volební výbor.
	Pane primátore, prosím o vyhlášení 20minutové přestávky na volbu člena rady.

Prim.  B é m :
	Vyhlašuji 20minutovou přestávku na volbu člena rady. Sejdeme se zde k vyhlášení výsledků volby v 11.05 hod.
(Přestávka na volbu člena rady)

	Slovo má předsedkyně návrhové a volební komise Samková.

P.  S a m k o v á :
	Protokol o výsledku tajné volby člena Rady hl. m. Prahy.
	Rozdáno bylo 47 hlasovacích lístků, odevzdáno 47 hlasovacích lístků. Pro zvolení pana ing. Vladislava Marečka členem Rady hl. m. Prahy bylo odevzdáno 42 platných hlasů. 
	Návrhový a volební výbor  konstatuje, že pan Mareček byl zvolen členem Rady hl.  m. Prahy. (Potlesk)
	 Blahopřeji nově zvolenému členovi rady a žádám ho, aby následně zaujal místo na předsednictvu.

P.  M a r e č e k :
	Dámy a pánové, děkuji za zvolení, za projevenou důvěru a za možnost odvést za několik zbývajících měsíců kus dobré práce. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji návrhové a volební komisi, paní předsedkyni Samkové. Dovolte, abych popřál nově zvolenému členu Rady hl.  m. Prahy panu Vladislavu Marečkovi a abych ho přivítal v našem týmu.
	Prosím, aby se ujal řízení jednání 1. nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	 Bod 1 – pan primátor – projekty na poskytnutí humanitární pomoci HMP  Republice Haiti postižené živelní katastrofou.
	Prosím o klid, žádám o pozornost, a to nejen ty, kteří sedí v sále, ale i ty, kteří jsou v přísálí a i na lavicích hostů. Prosím o zklidnění v sále. Možná nemluvím česky. Ještě jednou. Pánové vzadu, chápu, že máte spoustu věcí si říci, kale opusťte tuto místnost, řekněte si to jinde. Je to nedůstojné a velmi to ruší. 
	Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m : 
	Jsem rád, že můžeme konečně přistoupit k avizované práci.
	Dovoluji si před vás předložit tisk Z 300. Je přirozenou reakcí a pokračováním debaty, kterou jsme vedli na uplynulém zasedání zastupitelstva. Pro připomenutí.
	Na minulém jednání zastupitelstva jsme navýšili rozsah pomoci hl. m. Prahy tragickým zemětřesením postižené Republice Haiti z původních 10 mil. Kč na pomoc v celkové výši 30 mil. Kč. Připomenu, že tato částka je mimořádná, i s ohledem na skutečnost, že český stát se neodhodlal k tak významné pomoci. Hl.  m. Praha, metropole ČR, v tuto chvíli přistupuje s humanitární pomocí zemětřesením postižené Republice Haiti vyšší než je pomoc českého státu.
	Připomenu, že jsme vedli diskusi nejen o celkovém finančním objemu této pomoci, ale i o jednotlivých projektech, na co by tato pomoc měla běžet. Připomenu, že jsme diskutovali o skutečnosti, že na jedné straně při každé přírodní katastrofě první, na co humanitární pomoc myslí, je záchrana lidských životů. Hned ve druhém sledu je to obnova základní přírodní katastrofou postižené infrastruktury a samozřejmě ve třetím sledu vytvoření elementárního sociálního a infrastrukturního zázemí pro důstojný život obyvatel postižených oblastí.
	Dámy a pánové, rada předkládá před vás návrh na finanční dorozdělení částky 20 mil. Kč z celkové námi alokované částky, o které jsme hovořili na posledním jednání zastupitelstva, na kterém jsme se zavázali, že v únorovém zastupitelstvu projednáme přesný harmonogram a obsah návrhu a rozdělení 20milionové humanitární pomoci Praze vůči postižené Haiti, kromě finančních prostředků, které jsme na posledním zasedání rozdělili.
	Rada navrhuje, aby občanské sdružení Adra, Člověk v tísní o. p. s. a Charita ČR, Arcidiecéze Olomouc obdržela částku 2050 tis. Kč. Připomínám, že tyto tři organizace již obdržely částku 3300 tis. Kč. Dále aby Český červený kříž na základě doporučení na posledním zasedání zastupitelstva obdržel výši humanitární pomoci v rozsahu 3 mil. Kč, aby společnost Lékaři bez hranic, která poskytuje nejen emergentní,  život zachraňující péči, ale zároveň poskytuje následnou zdravotní a částečně i sociální pomoc v postižených oblastech půl roku, rok, dva  roky po zemětřesení, obdržela částku 4 mil. Kč a nakonec Hand for help Europe, o. p. s., která postaví na Haiti nemocnici, která bude poskytovat zdravotní a sociální servis nejen v čase těsně po katastrofě, ale zůstane na vytipovaném místě jednou provždy – jednoduchá nemocnice, která se stane součástí elementárního zdravotního a sociálního infrastrukturního zázemí. 
	Zároveň navrhujeme souhlasit s tím, aby Praha mohla uspořádat veřejnou sbírku. Samozřejmě Haiti bude potřebovat pomoc za měsíc a s největší pravděpodobností i za rok a široké zapojení veřejnosti je určitě dobrou věcí. Také připomenu, že máme za sebou charitativní koncert, který jsme dělali těsně po zemětřesení s rádiem Regina, s Českým rozhlasem, Českou televizí a Člověkem v tísni na Staroměstském nám. a zároveň prodáváme na úřadech městských částí trička, jejichž výnos plyne na projekty a pomoc zemětřesením postižené Republiky Haiti.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Nevím, zda hovořím česky, nebo jiným jazykem. Nevyzval jsem vás, abyste tady řvali, ale požádal jsem vás o ticho. Prosím všechny diskutující – buď přestanou, nebo odejdou. Nejednáme tady o něčem nepodstatném. Kdybyste poslouchali, tak víte, o čem jednáme.
	Pan kol. Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Dámy a pánové, dovolte, abych doplnil zprávu pana primátora. Jako předseda zahraničního výboru, který se zabýval otázkou rozdělení prostředků, vyzvali jsme organizace, které mají tuto zkušenost, aby do 3. února předložily své projekty. Přišlo celkem 10 projektů od 8 humanitárních organizací. Druhý den se sešel zahraniční výbor. Chtěl bych poděkovat všem členům zahraničního výboru napříč politickým spektrem za to, že se sešli tak rychle.  Všechny žádosti jsme posoudili. V prvním kole jsme vylučovali žádosti, kde jsme se u projektů domnívali, že jsou příliš obecné nebo že jsou součástí nějakého obrovského projektu, např. projektu organizace UNICEF ve snaze sehnat několik miliard korun, a toto byl neadresný příspěvek do této sbírky
	Následně jsme vedli obsáhlou debatu na téma, jak mezi zbývající projekty prostředky rozdělit, podle jakého klíče a také s ohledem na to, že předtím již ve dvou kolech došlo k rozdělení určité sumy finančních prostředků. 
	Fakticky to znamená, že hl. m. Praha z celkového schváleného rámce finanční pomoci pro Republiku Haiti ve výši 32 mil. Kč rozděluje celkové objemy finančních prostředků pro jednotlivé humanitární organizace dle jednotlivých projektů tak, že společnost Adra dostává 6 mil. Kč, společnost Člověk v tísni 6, Červený kříž 3, Hand for help 6, Lékaři bez hranic 4 a Katolická charita 6. Jeden mil. Kč se navrhuje ponechat v rezervě s tím, že částka asi 240 tis. Kč má směřovat na přepravu materiálu a strojové techniky z vybavení hl. m. Prahy na Haiti, a zbylá částka cca 3/4  mil. Kč je určena na dodatečné emergentní podpory, které přijdou, přičemž naší ambicí je, aby o zbylé částce bylo rozhodnuto nejpozději na příštím zasedání zahraničního výboru, tedy aby částka zbytečně nebyla dávána do rezervy, protože pomoc je nadále potřeba.
	Fakticky by se rozdělovalo 31 mil. Kč dnes, pak částka, která je uvedena v tabulce číslo 1 – přehled dodatečně navržených projektů, jak je zde uvedeno. 
	Považujeme za důležité zmínit to, že to jsou projekty, které nejsou projekty ad hoc a že to nejsou projekty jednorázové, ale jsou to většinou projekty zaměřené na dlouhodobou přítomnost. Za pozitivní považujeme, že některé z těchto projektů nejsou směřovány jen na hlavní město, ale také na jiné oblasti.
	Celkově je třeba zmínit, že z hlediska účelu a formy využití prostředků je většina směřována na oblast zdravotnictví nebo péče o děti. 
	Jménem zahraničního výboru si dovoluji doporučit zastupitelstvu návrh přijmout.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo se do diskuse nehlásí, diskusi mohu uzavřít. Pan primátor chce závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Závěrečné slovo je jednoduché. Poděkování si zaslouží všichni předsedové politických klubů a zastupitelé. Toto je společný návrh Prahy. Je třeba si uvědomit jeho mimořádnost. Pomáháme více než český stát a pomáháme na projekty, které budou přinášet pomoc v postižených oblastech nejen bezprostředně po zemětřesení, ale v následujících měsících a možná i letech. Děláme to prostřednictvím organizací, kterým důvěřujeme, ať už s nimi máme historickou zkušenost, nebo věříme předloženým projektům, které předložily v tendru.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme  přistoupit k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pane primátore, prosím o předklad dalšího tisku. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, tisk Z 274 je zrcadlem finančního vztahu státního rozpočtu k rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2010. Byl stanoven zákonem 487/2009 Sb., zákonem o státním rozpočtu. Tento finanční vztah je definován číslem 1129803 tis. Kč. Tento finanční vztah je určen na školství a zabezpečení platu školských pracovníků a je to také příspěvek na výkon státní správy, samozřejmě v celkovém zohlednění nejen působnosti hl. m. Prahy, Magistrátu hl. m. Prahy, ale také jednotlivých městských částí. 
	Co víte vy z vás, kteří jste starosty, radními či zastupiteli jednotlivých městských částí, je, že jedna z mála pozitivních zpráv, které jsme na adresu český stát, Poslanecká sněmovna, ministerstvo financí, hl.  m. Praha jsme za posledních 8 – 10 let zaznamenali je fakt, že tento dotační titul je o 423268 tis. Kč vyšší než byl v r. 2009 a že toto navýšení je končeným důsledkem nekonečných negociací na ose obce, velká města, magistrátní úřady, Asociace krajů ČR a ministerstvo financí, potažmo vláda. Zúčastnil jsem se pěti nebo šesti jednání, kdy v posledních možná 4 – 6 letech byla přenesena působnost státní správy od státu na kraj, aniž by byla následována nezbytnou finanční subvencí. Jinými slovy – dělejte si to vy, ale za vaše peníze.
	Tato míra nezodpovědnosti, ať už u vlády byl kdokoli, byla předmětem narůstajícího zoufalství a naší municipální či regionální kritiky. Rozhodnutí, které bylo uskutečněno na ose kraje, vláda, ministerstvo financí je pozitivní a dobré, ale přesto je třeba si uvědomit, že není stále ještě plnohodnotné. Stále je to tak, že Praha a městské části – v tomto ohledu více Magistrátní úřad hl. m. Prahy než úřady jednotlivých městských částí – doplácí na výkon přenesené působnosti státní správy. Jinými slovy – platíme za stát. Vykonáváme jeho původní agendu. ale ne za jeho peníze, ale za peníze, které jsme někde museli ušetřit a najít.
	Dobrá zpráva je, že v konečném výsledku mnoha složitých jednání sice dostáváme dotační titul, který je o zmíněných 423 mil. vyšší, ale stejně to ještě nepokrývá plnohodnotně celkové náklady na přenesenou působnost státní správy.
	Minulý pátek jsem měl dvouhodinové jednání s panem ministrem financí a s panem premiérem Fišerem, kde jedním z témat byla budoucnost pražské ústřední čistírny odpadních vod a podíl státu na jeho financování, potažmo možnost čerpání z evropských fondů soudržnosti a zároveň poskytnutí elementárního administrativního zázemí české vlády pro to, aby k využití evropských prostředků mohlo dojít.
	Druhým z klíčových témat byla otázka dalších etap a současně probíhajících v dostavbě nadřazeného dopravního skeletu a provázanosti dostavby okruhu vnějšího – pražského a vnitřního – čili městského.
	 Třetím tématem byla i otázka výkonu přenesené působnosti státní správy a úhrad, které běží na ose ministerstvo financí – kraje a obce, v tomto případě Praha.
	Mohu říci, že i v tomto ohledu jsou si jak ministr financí, tak premiér Fišer vědomi, že Praha nedostává plnohodnotný rozsah, který by dostat měla. Máme před sebou další jednání. V tuto chvíli mohu těžko slíbit, že se nám podaří zbývající část ze státu dostat. Ať tak či onak, přinejmenším předběžný příslib závazku pro nás všechny musí být dobrou zárukou toho, že stát si je vědom toho, že za něj vykonáváme nějakou působnost a zároveň platíme z vlastní kapsy.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad následujících dvou materiálů

Prim.  B é m :
	Tisk Z 219 je poskytnutím účelové neinvestiční dotace pro MČ Praha 12 – vidím pana starostu Hánu, MČ Praha 16 – pana starostu Hanzlíka nevidím, MČ Praha 20 na provozování sběrného dvora.
	Pro vaši informaci. Praha 12 na provozování sběrného dvora gen. Šišky – dotace 4,5 mil. Kč, Praha 16 – V Sudech – dotace 4 mil. Kč a Praha 20 – provozování sběrného dvora v Chvalkovické ve výši 4300 tis. Kč. Připomenu, že Praha má 13 takových sběrných dvorů. V tomto hledu jsme mimořádným městem v celé Evropě, kde se ročně vybere na 60 tun odpadu. Sbírá se tam všechno – od velkoobjemového odpadu dřeva, suti z drobných rekonstrukcí, přestaveb domácností do rozsahu 1 m3, samozřejmě i nebezpečný odpad, elektrotechnický odpad, staré ledničky, stará rádia, televize atd. a i zelený odpad ze zahrad i standardně recyklovaný odpad, který představuje plasty, papír sklo a kartónové krabice. To vše v celkovém objemu 60 tun staví Prahu v parametrickém srovnání na hlavu na první místo v Evropě.
	Dodám, že je to služba občanům, ale je to také krok správným směrem v oblasti ekologie a druhotného využití odpadových surovin. Z 60 tun, které se ve sběrných dvorech vyberou, 30 tun se znovu sekundárně recykluje. Znamená to, že se použijí na nějakou další funkci. To je číslo, na které můžeme být pyšní. Jsem přesvědčen, že si toho Pražané nejen všimli, ale že tuto službu oceňují.
	Druhým tiskem je návrh na účelovou neinvestiční dotaci pro MČ Praha 1 – 22 – poskytnutí daru osobám invalidním ve 3. stupni invalidity, které nemají nárok na invalidní důchod. Nevím, jestli jste zaznamenali, ale stala se neuvěřitelná věc. Poslanecká sněmovna schválila zákon  - včetně zde přítomného Cyrila Svobody tentokrát již v papírové podobě, nikoli přítomného ve fyzické podobě, což mě mrzí, ale nevadí – který ve skutečnosti se promítl do faktu, že invalidní občané ve 3. stupni invalidity přestali dostávat invalidní důchod. Objem finančních prostředků, které si český stát, ministerstvo práce a sociálních věcí a nejspíš i paní poslankyně a poslanci mysleli, že jim bude stačit k přežití, je částka zhruba 2200 Kč. Každý z nás pochopí, že za 2200 Kč nemůže přežít normální zdravý člověk, natož ten, který je postižen nějakým handicapem. V reakci na tuto hrůzostrašnou skutečnost, která je na jedné straně pro mne důkazem neskutečného šlendriánu a hlouposti, na druhé straně absolutní nezodpovědností, hl. m. Praha zvažovalo, co může udělat, aby těmto handicapovaným občanům pomohlo přežít, aby pomohlo rodinám, aby se nestalo, že lidé  ve 3. stupni invalidity budou pobírat 2200 Kč a otázka jejich minimálních životních nákladů bude přenesena na rodinné příslušníky, pokud je mají. Nakonec jsme se odhodlali k poskytnutí daru, jak je uvedeno v příloze 1 usnesení podle zpracovaného materiálu, který se pokusil analyzovat a vydefinovat počet takto handicapovaných obyvatel. Dar představuje jednorázovou pomoc ve dvou různých výších, které jsou závislé na tom, jestli invalidní občan se o sebe umí postarat, nebo zda je okázán třeba v oblasti stravování na pomoc druhých.
	Ve 2. kategorii finanční výpomoc je vyšší, v 1. kategorii je nižší.
	V tuto chvíli představuje návrh příspěvku ve výši 3000 Kč – to je nižší kategorie – 298 občanů hl. m. Prahy a částku 894 tis. Kč ve druhém případě představuje 92 občanů hl. m. Prahy v 6tisícové dotaci. Celkový náklad je 552 tis. Kč. Dohromady je to necelých 1,5 mil. Kč. Jedná se o jednorázovou výpomoc, která při jednorázovém poskytnutí neovlivňuje podle právních analýz nárok na přidělení minimální částky ve výši 2020 Kč.
	Pokud se Poslanecká sněmovna nechytí za hlavu a neučiní v nějakém zrychleném řízení novelizaci zákona 435/2004 Sb. o zaměstnanosti a zákona 326 a zákona 79/2008 Sb. a následně i zákona 110/2006 Sb., budeme příští měsíc postaveni do úplně stejné situace. S kol. Janečkem budeme tady stát znovu a budeme opět navrhovat nějaké řešení. Myslíme si, že to co udělala Poslanecká sněmovna, je nemravností, co děláme my, je substitucí. Pomáháme opět za stát nebo za poslance. Z dlouhodobého hlediska je neobhajitelné, abychom tak dělali nekonečně dlouho, to není možné. Proto se navrhuje nastavení tak, jak je v tomto tisku. Není vyloučeno, že příští měsíc tady tento problém budeme řešit znovu. Proto jsem si dovolil vás obtěžovat poměrně detailním vysvětlením problému, popsáním toho, jak vznikl, kde vznikl, proč vznikl, kdo za to může, co děláme, abychom na jeden měsíc toto odstranili, ale co budeme muset dělat i v následujících měsících, pokud ten, kdo je strůjcem tohoto problému nezjedná nápravu.

 Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. První je přihlášen pan radní Janeček. 

 P.  J a n e č e k :
	 Pane primátore, vážené zastupitelstvo, chtěl bych potvrdit slova pana primátora, že se to v tuto chvíli nedotkne těch dvou tisíc, které pobírají tito postižení občané. V případě potřeby tady máme paní Nekolovou, která je odbornicí na danou problematiku a tuto informaci může rozšířit.
	Tento zákon vznikl v době, kdy jsem ještě nebyl poslancem. Byl jsem tázán, jak je možné, že mi podobný materiál utekl. Neutekl, ještě jsem tam nebyl. Jsem ale jedním z těch, kteří iniciují nápravu tohoto zákona tak, aby hl. m. Praha nemuselo přistupovat k podobným opatřením na jiném zastupitelstvu.

Prim. B é m :
	Děkuji. Přihlásil se pan Karel Klíma.

P. K l í m a :
	Ve chvíli, když se pražská ČSSD dověděla o tomto problému, napsali jsme otevřený dopis, kterým jsme oslovili jednak pražské poslance. Naši poslanci to mají předat všem pražským poslancům, aby vyvinuli iniciativu ke změně tohoto zákona a k nápravě škod, které způsobil. Zároveň jsme požádali pana primátora, resp. radu o to, aby našli nějaký způsob řešení, kterým by se dostalo lidem prostředků, které jsou nezbytné pro jejich obživu a pro další život.
	Jsem velmi rád, že pan primátor a rada takto na to reagovali a děkuji, že se těmto lidem určitě pomohlo.

Nám. B l a ž e k :
	Končím diskusi. Závěrečné slovo asi není třeba. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Tisk Z 219 beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Hlasujeme o tomto tisku. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0.
	Prosím návrhový výbor k tisku Z 322.

P. S a m k o v á :
	Z 322 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 322. Pro 59, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předklad následujícího materiálu.

Prim. B é m :
	Dodatečná daňová přiznání. V tuto chvíli vyplynula povinnost k dodatečnému daňovému přiznání hl. m. Praha ve výši 523 tis. Kč. Nezbývá než tuto finanční částku uhradit příslušným návrhem usnesení i s odkazem na důvodovou zprávu, která se týká vratek podílů městských částí na dodatečné dani z příjmů právnických osob. Týká se to Prahy 3, 11, 15, Běchovic, Ďáblic, Nedvězí a Vinoře. Hl. m. Praha se stává pošťákem a zároveň konečným zodpovědným subjektem. Znamená to částku ve výši 520130,32 Kč.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 269 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Přistupme k hlasování. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o poslední tisk pana primátora.

Prim. B é m :
	Dámy a pánové, s ohledem na čas a na ztrátu času v ranních hodinách jsem měl původně v úmyslu využít vaší desetiminutové pozornosti a v pravidelných každoročních zprávách vás informovat o stavu ve věci vývoje drog na území hl. m. Prahy a účinnosti protidrogové politiky hl. m. Prahy. Děláme tak jednou za rok v čase, kdy rozdělujeme grantové prostředky. Finanční prostředky a granty jsou jedním z nejvýznamnějších nástrojů protidrogové politiky města. Tentokrát tak neučiním a odkáži vás v krátkém sdělení na obsah důvodové zprávy a příloh důvodové zprávy s tím, že komukoli z vás jsem připraven já nebo kterýkoli jiný člen protidrogové komise poskytnout detailní informace.
	Navrhuje se 35065 tis. Kč k uvolnění na dotační tituly v oblasti primární, sekundární a terciární prevence. Všechny organizace včetně městských částí na výkon vzdělávání, výchovy v oblasti primární protidrogové prevence jsou uvedeny v přílohách. Vyvážená politika města je postavena na rovnováze mezi těmito třemi klíčovými nástroji. Čtvrtým klíčovým nástrojem je represe, která je primárně v rukou specializovaných služeb Policie ČR, zvláště hovoříme-li o organizovaném zločinu. Tam, kde se jedná o veřejný pořádek, také v rukou městských strážníků nebo Městské policie.
	Na závěr dodám, že protidrogová politika je stále trochu popelkou v tom slova smyslu, že jako jedna z mála oblastí lidského konání zajišťuje poskytování finančních prostředků na základě jasně vydefinovaných parametrů, kritérií a hodnocení kvality a efektivity prostřednictvím certifikačního řízení. Tedy pouze organizace, které jsou certifikovány v oblasti sekundární a terciární prevence mohou se stát příjemci dotačních titulů. Certifikované organizace musí projít neskutečně složitým procesem, který na úrovni organizace projektu řízení, managementu, dokumentace, vzdělání personálu i reálné kvality poskytovaných služeb naplňují minimální standardy léčebné péče. Poskytování peněz vážeme tedy na naprosto jednoznačnou garanci kvality. Myslím si, že je to věc, ke které by měl dříve nebo později přistoupit nejen český stát, ale měla by se do budoucnosti stát standardem jakékoli jiné oblasti, kde se přidělují finanční prostředky z veřejných zdrojů.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji, otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 294, usnesení beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 59, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.

Nám. R i c h t e r :
	Pan první náměstek bude předkládat tisk Z 127.

Nám. B l a ž e k :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, předkládám návrh Z 127, což je návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška č. 24/2003 Sb. hl. m. Prahy o místním poplatku za užívání veřejného prostranství.
	Historie vytvoření této vyhlášky je složitější. Vzhledem k tomu, že přišla celá řada připomínek ze strany městských částí na úpravu příloh této vyhlášky, rozhodli jsme se tuto vyhlášku upravit a vydat novou. V průběhu připomínkového řízení především ministerstvo vnitra vyvolalo určitý problém z hlediska definice toho, co je nebo není místem, které lze zpoplatnit vzhledem k tomu, zda se jedná či nejedná o veřejné prostranství.
	Po velmi důkladném projednávání, které trvalo řadu měsíců, jsme se rozhodli plně akceptovat stanovisko ministerstva vnitra. Finální produkt vám předkládám s tím, že vlastní přílohu jste dostali na CD. Jsou to stovky stran a šetříme tím papír. V důvodové zprávě je detailně popsáno, jak se některé věci mění. 
	Dámy a pánové, protože příloha není součástí tištěného materiálu, nabytí účinnosti této vyhlášky je navrhováno k 1. dubnu letošního roku.

Nám. R i c h t e r :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 127 – usnesení beze změny. 

Nám. R i c h t e r :
	Prosím o hlasování. Pro 51, proti 0, zdrželo se 0. Materiál byl schválen. Prosím o další tisk.

Nám. B l a ž e k :
	K dalším dvěma tiskům je společná předkládací zpráva. Jde zaprvé o bezúplatné nabytí pozemků a staveb v k. ú. Káraný. Jde o 9 pozemků s celkovou výměrou cca 15000 m2 a dvě stavby. Důvod je prostý – je to umístění v k. ú. Káraný, které se týká naší vodohospodářské soustavy. 
	V druhém tisku se jedná o bezúplatné nabytí pozemků z vlastnictví státu, s kterým hospodaří Státní statek hl. m. Praha, státní podnik v likvidaci. Jedná se o 10 pozemků o výměře cca 24000 m2.

Nám. R i c h t e r :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 267 – usnesení beze změny.

Nám. R i c h t e r :
	Prosím o hlasování. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0. Materiál byl schválen. Prosím o rozpravu. Prosím návrhový výbor o usnesení k tisku Z 216.

P. S a m k o v á :
	Z 216 rovněž beze změny.

Nám. R i c h t e r :
	Prosím o hlasování. Pro 54, proti 0, zdrželo se 0. Bod byl přijat. Děkuji panu prvnímu náměstkovi. Prosím pana náměstka Klegu.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o společný předklad tisků pod pořadovým číslem 8.

Nám. K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, v úvodním slově budu velmi stručný a jsem připraven na dotazy k jednotlivým bodům. Obsahem těchto materiálů pod pořadovým číslem 8 jsou návrhy na úplatné převody s cílem vytvoření jednoho funkčního celku, resp. návrhy na schválení výsledků, které vzešly z výběrových řízení.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 261. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 628 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Vracím se zpět, omlouvám se vám, paní kolegyně Drhová.

P. D r h o v á :
	Jde to tady vždycky poměrně rychle. Tradičně u každého tohoto balíčku tisků máme připomínky k některým z nich, u nichž máme pocit, že dochází k neopodstatněným zásahům do zeleně. Bude se to týkat i tentokrát. Mám připomínku k tisku Z 628, kdy se jedná o prodej dosud zeleného pozemku zřejmě k zástavbě. Týká se to Hlubočep. Domnívám se, že v tisku ani v předkládací zprávě nebylo dostatečně vysvětleno, proč by se to mělo prodávat, proč by si město nemohlo ponechat nějakou rezervu. Možná se namítne, že je to sice zeleň, ale že je to jako čistě obytné. Na druhou stranu víme, že možná už na příštím zastupitelstvu budeme schvalovat desítky změn, kdy se tyto zelené proluky budou převádět na čistě obytné území. Je to dlouhodobý proces. Tady vysvětluji, proč já a předpokládám i mí kolegové nebudeme pro prodej tohoto pozemku hlasovat.

Pokřik z pléna: 
	Žádám, aby bylo vráceno 216. Byl jsem tam přihlášen o slovo a nebylo mi uděleno.

Nám. B l a ž e k :
	Nevím, kdo jste pane, neznám vás a nerozumím vašemu vstupu. Tisk 216 se týkal bezúplatného nabytí pozemků. Máme tady také nějaký jednací řád.
	Uzavírám diskusi k tomuto bodu, neb se nikdo nehlásí. Prosím o závěrečné slovo k tisku Z 628.

Nám. K l e g a :
	Mám obecnou odpověď. Pokud je v územním plánu schváleno území jako čistě obytné, územní plán je závazný, stejně jako pro případné zásahy do zeleně na pozemcích jsou závazná pravidla, která garantují úřady jednotlivých městských částí a také podle správních řádů vymáhají. Na vaši připomínku konkrétní odpověď mít nemohu. Kdybychom spekulovali na to, že někdy v budoucnu může dojít ke změnám územního plánu, tak je to virtuální spekulace. V tuto chvíli je platný územní plán schválen, je definován vyhláškou hl. m. Prahy a je to platná právní norma.

Nám. B l a ž e k :
	Diskuse byla uzavřena. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Návrhový výbor konstatuje, že Z 628 je usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování k tisku Z 628. Pro 47, proti 8, zdrželi se 4. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 767. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 767 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tomto tisku. Pro 54, proti 0, zdrželo se 5. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 121. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 121 beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 115. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 115 – usnesení beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 100. Paní Drhová.

P. D r h o v á :
	To je další tisk, ke kterému mám výhrady. Využiji toho, že mé námitky nemíří k tomu, že bychom měli teď měnit územní plán, ale domnívám se, že ne každý pozemek, který je jako čistě obytný v územním plánu, je tam zeleň, tak se tam musí něco v blízké době postavit a že je strategické pro město si něco ponechat v rezervě. Případ tisku 100 je trochu jiný, protože tady prodáváme zahrádku, která se ocitá už na kraji přírodního parku Prokopského údolí. Jde o území zahrádkářské kolonie Nová Ves, kde je dnes řada zahrádek převedena v územním plánu na čistě obytné. Odbor městského investora tam v součastné době staví komunikaci a zainvestovává celé území inženýrskými sítěmi. 
	V tomto případě mi přijde neopodstatněné, proč tuto zahrádku prodávat, kterou má paní Varmužová v pronájmu od roku 2002, protože to zakládá obavy, že tam bude velký tlak na změnu územního plánu. Kromě toho už dnes tam stojí chata, která je obytná.
	Připadá mi, že je to opět další naprosto nepochopitelný krok, jak pomalu přeměňovat území v blízkosti přírodního parku Prokopské údolí na novou rezidenční čtvrť.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Paní Tylová.

P. T y l o v á :
	Přidala bych se ke kolegyni. Zdůraznila bych ještě jeden aspekt a požádala bych nového radního pro životní prostředí, aby mě poslouchal. Když řekl, že se Praha umístila na pátém místě v oblasti ochrany životního prostředí, není to pravda. Kritéria byla jiná a k životnímu prostředí se příliš nevztahovala. Naopak, v oblasti životního prostředí jsme na tom poměrně špatně, např. neplníme imisní koncentrace poletavého prachu a dalších znečišťujících látek, které mohou být účinně zachycovány zelení. Strategie, kdy prodáváme ozeleněné pozemky, byť jsou v územním plánu jako obytné, neznamená to, že by tam něco obytného muselo být postaveno, ale měli bychom to vztahovat k tomu, v jaké jsme situaci. Situace v Praze zvláště s ovzduším a zelení není dobrá. Chtěla bych jen upozornit pana radního, aby si to lépe prostudoval, když nastoupí do funkce, kdy má chránit životní prostředí.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o závěrečné slovo.

Nám. K l e g a :
	Nerozumím tomu, nad jakým materiálem se teď bavíme. Tisk Z 100 je návrhem na úplatný převod zahrádky, která je součástí rekreační chaty paní Marty Varmužové, která požádala o prodej této zahrádky, kterou užívala na základě nájemní smlouvy. Snažíme se jí vyhovět za cenu, která je stanovena znaleckým posudkem a je i porovnána s cenovou mapou. Předložený materiál je návrhem na prodej zahrádky, kterou paní Varmužová užívá na základě vlastnictví rekreační chaty, která je zkolaudována jako stavba trvalá. Nerozumím debatě. Chceme, aby paní Varmužová odstranila plot? Máme vypovědět nájemní smlouvu? Chcete, abychom tam z toho udělali veřejnou zeleň, nebo vyhovíme paní Varmužové a prodáme jí to, co stejně užívá? Nejsem si jist, zda 966 m2 bude mít zásadní vliv na objem zeleně v této lokalitě, o které hovoříte. Navíc v současném územním plánu podle materiálu, který mám před sebou, není možné tento pozemek zabetonovat, zůstane zahrádkou u rekreační chaty. Obsah debaty mi připadá mírně irelevantní. Omlouvám se za svá slova.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Tisk Z 100 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Hlasujeme o prodeji pozemku paní Varmužové. Pro 45, proti 4, zdrželo se 7. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 046. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 046 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 56, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 082. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P. S a m k o v á :
	Z 082 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Pro 54, proti 0, zdrželo se 0. bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 180. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 180 – návrh usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Pro 49, proti 4, zdržel se 1. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 224. Hlásí se pan Štěpánek.

(Nesrozumitelné výkřiky z prostoru pro hosty)
	Vážím si stáří, v tomto případě nebudu možná jednat zcela podle jednacího řádu. Pracovníci magistrátu mi sdělili, že jste pan Šafránek a chcete hovořit. Toto je sice veřejná schůze, ale má nějaká pravidla, včetně jednacího řádu. Hlásíte se k tomuto bodu a chcete k němu vystoupit. Pracovníci Magistrátu mi asi 25 minut vysvětlují, že nás chce seznámit se svým stanoviskem a máte na to právo, tak se ptám zastupitelů, zda souhlasí s vaším vystoupením k tomuto bodu. Pro 44, proti 1, zdrželo se 7. Prosím, vystupte, zastupitelstvo souhlasilo s vaším vystoupením. Upozorňuji vás, že limit je 5 minut.

P. Š a f r á n e k :
	Pět minut je málo. Toto je veřejná schůze a vy tady z toho děláte nějakou svou partii. Nechcete, aby člověk řekl pravdu. Hovořil jsem tady o mém pozemku a o pozemku (?), který postavil sídlo v zátopovém území ve stejném pásmu jako já. Já to mám 5 metrů nad zátopovým územím, on to má 1,5 metrů pod zátopovým územím. Buď je to korupce, nebo nevím co všechno. To je nějaký podvod. Na mne je vyvíjen teror. Mohu říci 3 lidi, kteří se na mne rozeběhli 15 – 30 metrů a chtěli mě buď zbít, nebo zlikvidovat. Střelnou zbraní na mne bylo vystřeleno. Přijelo tam auto a stříleli tam z pistole. Když jsem to řekl na stavebním úřadu Prahy 11, tak mi referentka řekla, proč jsem je nevyhnal. Řekl jsem jí: rád bych viděl vás, jak byste je vyhnala, já jsem se raději schoval. Mají zbraň a já ne. To nejsou jenom tyto věci. Také poslouchám televizi a viděl jsem, jak pan Bém a pan Svoboda hovořili o výstavbě. Nejdříve bylo, že se zjistilo 888 mil., které byly vydány v listopadu. Za měsíc bylo zjištěno, že to bylo jen 730 mil. Kam přišel ten rozdíl? Byla to nějaká černá díra. Těch 158 mil. bylo napsáno na někoho jiného. Tady jsme jak na nějakém plácku.

Nám. B l a ž e k :
	Pane Šafránku, jakou má souvislost vaše vystoupení s pozemkem 1140/3?

P. Š a f r á n e k :
	Někdo má o pozemek zájem. Kdo má dlouhé prsty, a proto mě chce udělat bezdomovcem. 

Nám. B l a ž e k :
	Pane Šafránku, nabízím vám, že se vám bude věnovat ředitel Magistrátu. Máte-li problémy s tím, že by vás někdo ohrožoval na životě, bude zakročovat policie. Osobně se vám budu věnovat, ale vaše vystoupení při respektování demokratických pravidel, které máme, absolutně nesouvisí s projednávaným bodem. Děkuji vám za vystoupení a nabízím vám maximální spolupráci ve všem, kde bude možné pomoci. Jednáme dále. Byl přihlášen pan kolega Štěpánek.

P. Š t ě p á n e k :
	Mám doplňující návrh k tisku 224. Prodáváme proluku mezi obytným domem a tenisovými kurty v Podolí poblíž Jeremenkovy ulice. V tuto chvíli je to pro veřejnost jediný průchod mezi Podolskou ulicí a nábřežím. Navrhuji, abychom k tomu přijali podmínku zřízení věcného břemene práva chůze. Na tabuli máte formulaci od právníků, aby bylo zřízeno právo pro Pražany procházet přes pozemek z Podolí k řece. Zní to přesně: a za podmínky zřízení práva odpovídajícího věcnému břemeni spočívajícím v právu průchodu přes pozemek parc. č. 1140/17 ve prospěch hl. m. Prahy. Ve výsledku to znamená, že tam lidé budou moci i nadále procházet z Podolí na nábřeží. Je to jako pozměňovací návrh a budu rád, když si to předkladatel osvojí.

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Choděra. 

P. C h o d ě r a :
	Mám obdobnou připomínku a podporuji ji, protože území tam dobře znám. Mám jednu otázku. V materiálu se píše, že by měla Výstavba inženýrských staveb doplatit za užívání pozemku od 1. 8. 2008. Skutečnost je ale ta, že užívání tohoto pozemku jen pro objekt je někdy od roku 2003.
	Další věc je, že dnes je tam zřízena závora z Podolské ulice, z nábřeží je dokonce vybudován plot a u závory je velká cedule „vstup na soukromý pozemek zakázán“. Jsem hluboce přesvědčen, že je tam navíc černá stavba. Bude-li tam zřízeno právo průchodu, je třeba, aby bylo také zajištěno, že bude demolována černá stavba, to je plot. Družstvo tam vybudovalo černou stavbu bez souhlasu majitele pozemku. 

Nám. B l a ž e k :
	Diskusi končím. Prosím o závěrečné slovo.

Nám. K l e g a :
	Ke kol. Štěpánkovi. S jeho návrhem se ztotožňuji a souhlasím s rozšířením usnesení ve smyslu zajištění práva průchodu přes tento pozemek.
	Reakce na pana kolegu Choděru. SBD Novobyt, které vybudovalo objekt v roce 1996 na těchto pozemcích, kdy byly pozemky užívány na základě nájemní smlouvy, podle mého názoru není možné spojovat dotaz, na jakém základě družstvo Novobyt zkolaudovalo v roce 1996 na pozemcích svou stavbu, s tímto navrhovaným majetkovým úkonem.
	Na otázku, proč navrhuje materiál vyúčtovat poplatek za užívání zpětně od uvedeného data. Přiznám se, že je to příběh, který je obvyklý v majetkových úkonech hl. m. Prahy. V případech, kdy majetek přechází na hl. m. Prahu ze státu nebo z jiných subjektů, poplatek za zpětné užívání je účtován od data, kdy majetek byl zapsán na hl. m. Prahu.

Nám. B l a ž e k :
	Diskusi končím, prosím předsedkyni návrhového výboru o doplnění usnesení. 

P. S a m k o v á :
	Doplněný návrh usnesení je na tabuli. Přiznám se, že tady byl takový hluk, že jsem nepostřehla, zda se s tím pan náměstek ztotožnil. Ztotožnil, tak v tomto případě je možné hlasovat o takto upraveném návrhu usnesení. 

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tisku Z 224. Pro 53, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 198. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 198 – usnesení beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 46, proti 3, zdrželi se 2. Bylo schváleno. Otevírám diskusi k tisku Z 011. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 011 beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 47, proti 0, zdrželo se 0.  Bylo schváleno. Otevírám diskusi k tisku Z 033. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 033 beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 44, proti 3, zdrželi se 3. Bylo schváleno. Otevírám diskusi k tisku Z 313. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 313 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 45, proti 3, zdrželi se 2. Bylo schváleno. Otevírám diskusi k tisku Z 144. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 144 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 49, proti 3, zdrželi se 2. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 111. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 111 usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 50, proti 0, zdrželo se 1. Bylo schváleno.
	Prosím o společný předklad následujících tisků pod poř. č. 9.

Nám. K l e g a :
	Jde o návrhy na výkupy pozemků. V prvních dvou případech se jedná o pozemky pod komunikacemi dle platných pravidel v rámci realizace připravované akce staveb technické vybavenosti, ve třetím případě se jedná o návrh na úplatné nabytí pozemků, které jsou zastavěny stavbou retenční nádrže.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 049. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 049 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 56, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 070. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 070 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 55, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 311. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 311 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 56, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Pane náměstku, prosím o souhrnný předklad k bodům pod pořadovým číslem 10.

Nám. K l e g a :
	Jde o návrhy na bezúplatná nabytí vodohospodářských děl. Pokud bude schváleno jejich převzetí do vlastnictví hl. m. Prahy, budou následně předána do správy Pražské vodohospodářské společnosti.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 024. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 024 – usnesení beze změny. 

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 55, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 036. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 036 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 53, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 109. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 109 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 53, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Zahajuji diskusi k tisku Z 025. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 025 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 54, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 086. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 086 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 55, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 101. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 101 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 57, proti 0, zdrželo se 0. Bylo schváleno. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 134. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 134 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 58, proti 0, zdržel se 1. Bylo schváleno.
	Prosím o předklady pod pořadovým číslem 11. 

Nám. K l e g a :
	Jedná se o 4 materiály, jejichž společným jmenovatelem je návrh na vypořádání majetkoprávních vztahů k pozemkům formou směny.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 283. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 283 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 029. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 029 – usnesení beze změny.

Nám.   B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Je schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 056. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 056 – usnesení beze změny. 

Nám.   B l a  ž e k :
	Hlasujeme. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 010. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 010 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pořadové číslo 12 – pane náměstku, máte slovo.

Nám.  K l e g a :
	Z 314 pod poř. č. 12 je souhrnným návrhem na svěření majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se o pozemky zeleně, o pozemky mezi a pod bytovými domy, přístupové cesty k těmto bytovým domům, dětská hřiště a pozemky zastavěné stavbami komunikací. Sumárně se jedná o vypořádání vztahů s MČ Praha 4, Praha 6, Praha 13, Praha-Ďáblice a Praha-Zbraslav.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor. 

P.  S a m k o v á :
	Z 314 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k : 
	Hlasujeme. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. Děkuji panu nám. Klegovi Žádám pana nám. Richtera o předložení tisku pod poř. č 13 – poskytnutí splátky podpory z OPPA na projekt realizovaný odborem sociální péče a zdravotnictví Magistrátu hl. m. Prahy. Pane náměstku, máte slovo.

Nám.  R i c h t e r :
	Tisk Z 270 se týká poskytnutí splátky podpory z operačního projektu Adaptabilita na projekt realizovaný sociálním odborem. Cílem je navýšit rozpočet sociálního odboru hl. m. Prahy na projekt komplexní individuální projekt pro zajištění poskytování sociálních služeb na úkor rozpočtu evropských fondů.
	Vzhledem k tomu, že se jedná o částku vyšší než 50 mil., je nezbytné, aby tuto záležitost projednalo zastupitelstvo. V celkovém úhrnu jde o 57776 tis. Kč. Projekt byl schválen k realizaci ZHMP v květnu 2009. Celkový rozpočet je 218 mil.

Nám.   B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 270 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pan nám. Richter předkládá první tři body ve společné předkládací zprávě.

Nám.  R i c h t e r :
	Z 251 se týká poskytnutí účelové investiční a neinvestiční dotace z OPPK na projekty realizované městskými částmi. Příloha číslo 1 obsahuje přesný popis městských částí a těchto projektů.
	Za druhé obsahuje poskytnutí účelové investiční a neinvestiční dotace z operačního programu Konkurenceschopnost na projekt realizovaný Dopravním podnikem.
	Co se týká městských částí, projekty byly schváleny zastupitelstvem v minulém roce. Celkový objem požadovaných finančních prostředků byl 196,4 mil. Kč. Podpora je poskytována formou platby ex anté, platby na první etapu projektu - finanční prostředky v členění dle přílohy číslo 1. Tyto projekty jsou pochopitelně spolufinancovány ze zdrojů EU, a to Evropský fond regionálního rozvoje z 85 % a státní rozpočet ze 7,5 %.
	 Co se týká Dopravního podniku, opět se jedná o částku vyšší než 50 mil. Kč, přesně 90,501 mil. Kč. Toto rozhodnutí k realizaci bylo schváleno zastupitelstvem v červnu minulého roku.
	Tisk Z 278 se týká poskytnutí účelové dotace z OPPK městské části Praha 2 na projekt revitalizace zahrady Ztracenka s tím, že podíl rozpočtu z evropských fondů hl. m. Prahy, resp. odboru, je 9496 tis. Zároveň je navrženo, aby se přesunuly běžné výdaje na kapitálové v rámci tohoto projektu ve výši 310 tis. Kč. Cílem je také zapojit nevyčerpané finanční prostředky z r. 2009 u projektu MČ Praha 1, což je Žofín, na podporu tepelného čerpadla.
	Tisk Z 293. Jde o poskytnutí účelové dotace z operačního programu Konkurenceschopnost MČ Praha 10 na projekt Úřad přátelský podnikatelům. Jde o částku 4072 tis. Kč. Tento projekt byl schválen již v r. 2008.
	Dalším tiskem je Kongresové centrum. Prosím 1. náměstka, abychom vedli diskusi k těmto třem bodům, potom se přesuneme ke Kongresovému centru.

Nám.  B l a ž e k :
	 Otevírám diskusi k tisku Z 251. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 251 – usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 278. Diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 278 – usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Otevírám diskusi k tisku Z 293. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 293 – usnesení beze změny.

Nám.   B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o předklad tisku Z 333 – návrh na peněžitý vklad do základního kapitálu společnosti Kongresové centrum Praha.

Nám.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, toto je velmi zásadní tisk a byl bych rád, abyste mu všichni věnovali zvýšenou pozornost Máte před sebou materiál, který obsahuje v rámci příloh veškeré informace,  které jsou nutné pro naše rozhodnutí.
	Zároveň jsem si dovolil připravit prezentaci, kterou máte možnost vidět na obrazovce. Dovolím si vás v rychlosti provést historií vzniku dluhové služby Kongresového centra a samozřejmě i vývojem hospodaření, protože to je zásadní faktor, který určil naše dnešní rozhodování o celé záležitosti.
	První slajd – vznik dluhové služby. Dostavba, rekonstrukce Kongresového centra byla fakticky realizována v letech 1998 – 2000 v souvislosti se zasedáním Mezinárodního měnového fondu a Světové banky. Následně zde zasedalo i NATO. Akce nebyla určena pouze pro Prahu, byla to akce nadnárodního charakteru. Z tohoto pohledu došlo k uzavření několika úvěrů. Dluhová služba, kterou vidíte vyčíslenu – dluhopisy  ve výši 55 mil. eur, dále úvěr od komerčních bank na úrovni 900 mil. Vidíte také celkové investiční náklady, to znamená za kolik byla zrekonstruovaná hlavní budova, business centrum a hotel. Zároveň vidíte i neinvestiční náklady.
	Celkový odhad dluhové služby včetně úroků byl v r. 2000 4,7 mld. Kč – Kongresové centrum bylo zatíženo touto částkou s tím, že splátka dluhopisů je limitována rokem 2014. Kongresové centrum nikdy za desetiletou historii nebylo schopno splácet více než úroky. 
	Poměr výše splátek dluhové služby k celkovým službám.  Vidíte sloupce, kde světlý sloupec je vývoj tržeb, jsou to celkové tržby společnosti a tmavší část je, kolik z nich odebírá dluhová služba. Pro vaši představu – v průměru je to více než třetina všech výnosů Kongresového centra. Za roky 2000 – 2009 bylo celkově uhrazeno 2,2 mld. na úkor dluhové služby. Bohužel nás ještě stejná částka čeká k uhrazení.
	Příspěvek hl. m. Prahy byl pouze v letech 2001 – 2003 a bylo to pouze 400 mil. Kč. Od té doby je dluhová služba realizovaná výhradně z vlastních zdrojů Kongresového centra a. s. 
	 Všimněte si vývoje tržeb. Musím poznamenat, že jsem nastoupil do Kongresového centra jako předseda představenstva v druhé polovině r. 2008 a od té doby se tržby výrazně zvyšují. 
	Výhled pohledávek dluhové služby v letech 2010 – 2014.  V r. 2014 je již mnou  zmíněná splátka jistiny obligací a doplacení úvěru komerční banky – přesná výše bude záviset na kursu k euru, ale odhad podle dnešních propočtů je 2,2 mld. Kč. Vidíte, kolik budeme muset v letech 2010 – 2014 platit, v jednotlivých sloupcích je např. 30 mil. překlenovací úvěr. Je realizován každý rok v souvislosti s vývojem cash flow. Splátka dluhové služby je každý rok 9. dubna.  Vidíte tam přesný vývoj. Příští rok budeme muset uhradit 215 mil. Kč atd.
	Dalším slajdem jsou náklady. Bylo nám mnohými vyčítáno, že Kongresové centrum hospodaří špatně, tržby klesají, náklady se zvyšují. Není to pravda.  Tržby rostou a náklady od r. 2003 do r. 2009 jsou neustále snižovány. Dochází k vnitřním úsporám v rámci Kongresového centra. Kongresové centrum a. s. se snaží šetřit a zároveň maximalizovat své výnosy.
	Další slajd jsou opravy a udržování. Snažíme se neustále investovat do hlavní budovy Kongresového centra, protože je poplatná době, ve které byla vybudována a je nutno do ní investovat. Stárnou technologie, do budoucna bude potřeba realizovat opravy a uvažujeme i o řešení projektu EPC, což je zdokonalení technologií, z něhož vypadnou úspory na těchto energiích. Ze slupce oprav a udržování je vidět, že i v současné situaci se neustále snažíme více reinvestovat a opravovat Kongresové centrum.
	Dalším slajdem jsou náklady na energie. Energie nás zatěžují, je to díky trvalému růstu jejich cen. I přesto, že rostou náklady a budova je energeticky náročná, když se vrátím o tři slajdy dopředu, tak se nám daří snižovat celkové náklady, i při nárůstu cen energií.
	 Tržby z krátkodobých pronájmů Nemyslete si, že Kongresové centrum organizuje jen významné kongresy a že se nevěnujeme krátkodobým pronájmům, koncertům, jednodenním akcím. Jen za mého působení v Kongresovém centru, to znamená od konce r. 2008 a za r. 2009 tyto tržby velmi výrazně vzrostly.
	 Další slajd jsou výnosy Kongresového centra. Výnosy jsou ovlivňovány zejména kolísáním výnosů krátkodobých pronájmů a z části poklesem výnosů hotelu. Je to dáno možná smlouvami, které tam jsou uzavřeny, ale s největší pravděpodobností situací na trhu v rámci hotelnictví a restaurací.  Veškeré hotely v rámci města jsou v určité krizi a procházejí snižováním výnosů. Je to jev, který je evidentní, je naprosto jasně neoddiskutovatelný. Nicméně podrobili jsme analýzám smlouvy v rámci hotelu, které jsou uzavřeny. Nejsou optimální, ale jsem přesvědčen, že pokles je dán i situací na trhu.
	Výnosy KCP rostou. Jsme na úrovni r. 2005, a to se nacházíme v krizi. Opět za r. 2009 za mého působení je nárůst.
	 Výnosy Kongresového centra bez hotelu. Není co dodat, poslední sloupec přesahuje opět ostatní. Pokles v letech 2007 a 2008 je způsobem klesající korunou, to znamená poklesem kursu. 
	Výnosy z hotelu – krize hotelového businessu, obrovský nárůst ubytovacích kapacit v rámci hl. m. Prahy. Jsem ale přesvědčen, že k tomuto poklesu přispívají ne úplně vhodné smlouvy. I tak je hotel ziskový a přináší nám do Kongresového centra každý rok 14 mil. V letech 2004 a  2005 to bylo 60 mil. 
	Hospodářský výsledek. Vývoj je nejvíce ovlivněn kursem koruny k euru a výší odpisů. Zde vidíte vývoj, v r. 2009 hospodářský výsledek 70 mil. Kč.
	Dalším slajdem je očištěný hospodářský výsledek. Neuvažuje kurzové zisky a ztráty, odpisy, jednorázové operace a vnitropodnikové náklady. Tento slajd nám dává přesnější obraz o vlastním hospodaření a o možných přínosech pro akcionáře v případě oddlužení. Nejvyšší linka je Kongresové centrum celkem, modrá křivka je Kongresové centrum bez hotelu, červená je hotel. Jsme nad úrovní nuly. Vidíte, že u hlavní budovy Kongresového centra výnosy rapidně stoupají.
	 Tolik z prezentace. Nyní se vrátíme k tomuto tisku.
	Bohužel nejsme schopni 9. dubna uhradit splátku úroků a části jistiny. Celková částka je 225 mil. Kč.  Kongresové centrum je při praveno vzít si překlenovací úvěr kvůli cash flow na úrovni 30 mil., nicméně 100 mil. Kč nejsme schopni v rámci Kongresového centra, a.s.  vygenerovat. Existují tři cesty. První cesta je půjčka ze strany hl. m. Prahy. Tato půjčka by musela být úročena standardním procentem, a to je 3,5 %. Tato varianta radě hl. m. Prahy i mně nepřipadá příliš efektivní a rozumná, protože by dále zvyšovala zadlužování akciové společnosti, která je už tak velmi významně zadlužena z let 1998 až 2000. Navíc Kongresové centrum a. s. je stoprocentně vlastněno městem. Bylo by to pomyslné placení si peněz z jedné kapsy do druhé a ještě bychom si je sami sobě úročili. To nedává logiku.
	Druhou variantou je předložený tisk, to znamená navýšení základního jmění peněžitou formou o tuto částku a tato částka bude použita na uhrazení dluhu pro r. 2010.
	 Třetí varianta je říci nemáme na to, jsme v insolvenci, a ministerstvo financí má zástavu na nemovitostech. Vracím se zpátky do r. 1998 – 2000, kdy byla původně učiněna dohoda mezi hl. m. Prahou, ministerstvem financí, resp. vládou a Českou národní bankou, že tento úvěr bude zaplacen rovnými díly, to znamená na třetiny. Bohužel tato dohoda nebyla v r. 2000 realizována a celá úvěrová zátěž zůstala na Kongresovém centru s jedinou výjimkou, že ministerstvo financí realizovalo zástavu na nemovitostech a je fakticky naším ručitelem. Když řekneme, že na to nemáme a požádáme ministerstvo financí, tak ministerstvo financí ze zákona peníze musí zaplatit. Není to bezúročná půjčka, je to naopak věc, kde bychom se dostali do mnohem nevýhodnější situace, protože ministerstvo by mohlo kdykoli peníze požadovat zpátky a umořilo by je na našem majetku. Mohlo by dojít i k prodeji Kongresového centra a. s. 
	Z těchto tří variant v tuto chvílí vychází jen varianta navýšení základního jmění a rozvážná debata nad tím, co udělat s Kongresovým centrem do budoucna. Víte, že zastupitelstvo dostalo informaci v druhé polovině minulého roku o vývoji dluhů. Když jsem nastoupil do Kongresového centra, nechal jsem udělat několik analýz a zjistili jsme, že Kongresové centrum nebude schopno tuto dluhovou zátěž splácet. Už v r. 2009 jsem předložil radě - a zastupitelstvo to dostalo na vědomí – návrh na vypsání výběrového řízení na restrukturalizaci dluhu Kongresového centra za jediné podmínky, a to zachování hlavní budovy Kongresového centra v majetku akciové společnosti. Jinými slovy říkáme: zbytný majetek, to je pozemky, budovu hotelu a business centra jsme ochotni prodat, ale ne salámovou metodou jedno po druhém, ale hledáme silného partnera, který nám pomůže zrestrukturalizovat dluh, pomůže překlenout celé období tak, aby budova Kongresového centra zůstala městu a aby dále sloužila pro realizaci kongresů. Je to náš jediný nástroj, jak ve městě můžeme ovlivňovat kongresovou turistiku. Pro vaši představu: kongresový turista v hl. m. Praze utratí čtyř až šestinásobek toho, co klasický turista, což je pro nás velmi pozitivní. Nechceme přijít o Kongresové centrum. Kdyby Kongresové centrum bylo ve špatné kondici, kdyby bylo ztrátové ze samotné podstaty podnikání, byl bych pro zahájení insolvenčního řízení, resp. pro předání Kongresového centra ministerstvu financí, které by ho prodalo a umořilo tak dluhy. Protože společnost je ve své podstatě zdravá, realizuje jasné výnosy, pouze někdo v letech 1998 – 2000 v rámci nadnárodních zájmů předlužil Kongresové centrum a tím úvěrová zátěž dusí tuto společnost. Ve chvíli, kdy se nám podaří oddlužit Kongresové centrum, tak hlavní budova nejen že bude sloužit k pořádání kongresů, ale zároveň bude ziskovou.
	Předkládám řešení, které je z mého pohledu jediné možné a možná bych dal i návrh na to, aby mě zastupitelstvo zavázalo, že zhruba do tří měsíců předložím konkrétní projekt jak vyvést Kongresové centrum z těchto problémů a jak s ním dál. Částka 100 mil. není částka, o kterou bychom přišli, to nejsou vyhozené peníze. Tuto částku budeme muset stejně uhradit, protože dluh tam je. Teď hovoříme pouze o tom, zda snížíme úvěrové zatížení, nebo nesnížíme, nebo předáme Kongresové centrum ministerstvu financí. 
	 Rád bych byl v této souvislosti doplněn paní ing. Romanovskou, která je zástupkyní ministerstva financí a je zde přítomna. Požádal jsem ji o to, aby se zúčastnila našeho zasedání a aby i osvětlila přístup ministerstva financí k této celé záležitosti. Záleží to samozřejmě na řídícím schůze. Proto bych požádal pana nám. Klegu, zda by se mohl ujmout řízení. 

Nám.  K l e g  a :
	Slyšeli jste obsáhlou úvodní zprávu předkladatele tohoto tisku Z 333. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. První je přihlášená kol. Reedová. Máte slovo.

P.  R e e d o v á :
	Když jsem poslouchala pana náměstka, měla jsem pocit, že mluví k nějaké jiné společnosti. Růžové zítřky, které tu nastiňoval, i minulost – měla jsem dojem, že to nemůže být Kongresové centrum Praha. Když jsem se dívala do materiálu, za který děkuji, jsem ráda, že pan náměstek konečně dal tento materiál na zastupitelstvo, protože programové prohlášení mu dalo termín 31. 12. 2007 a usnesením rady číslo 920 měl termín 17. 9. Nicméně jsem ráda, že tento tisk je na světě.
	Když odhlédnu od dluhu, který vznikl kvůli zasedání Mezinárodního měnového fondu a Světové banky a kdy v té chvíli představitelé města říkali, že se to vyřeší tím, že do toho vstoupí strategický partner, což se nikdy nestalo a nevím, zda k tomu byly viditelné snahy ze strany města nebo KCP, aby se tak stalo, a podívám se na provoz KCP, tak nejsem tak nadšená, zejména když se podívám na provozní výsledky. Nejsou tak růžové. Zdá se mi, že většinou se daří KCP lépe ve chvíli, kdy mu stát dává nějaké akce. To byl r. 2009 a druhá polovina r. 2008. Když tomu tak není, tak většinou jeho aktivity v kongresové oblasti jsou nevalné.
	Jiná věc je hotel a business centrum, které tvoří určité zázemí pro kongresové centrum, vždy to tak bývá a je to dobré pro účastníky, že mají toto zázemí k dispozici. Tam docházím k překvapivému zjištění, zejména co se týká hotelu. Zdá se velmi nevýhodná smlouva, což je asi evergreenem pro Prahu, jedná se o smlouvu, která je pro město nevýhodná a téměř nevypověditelná. Citace z návrhu restrukturalizačního opatření KCP a firmy Olymp, finanční společnosti, říká: Zpracovatel však s odkazem na právní audit smluvních vztahů se  společností Felix, advokátní kancelář, upozorňuje, že při zachování výše popsaných smluvních vztahů mezi Basshotels a Kargahotels a KCP je hotel jako podnik dle obecných tržních zásad pravděpodobně neprodejný. Dle smlouvy o správě nemá vlastník hotelu KCP téměř žádnou možnost ovlivňovat hospodaření hotelu, má jen povinnost hradit závazky. 
	Navrhnu do usnesení jeden ukládací bod: zastupitelstvo ukládá nám. Milanu Richterovi, aby zadal posouzení a vyčíslení škod, které vznikly hl. m. Praze v důsledku podepsání dlouhodobých smluv týkajících se provozování hotelu a následně vymáhat škody na odpovědných osobách, které v tomto případu KCP, potažmo hl. m. Prahu zastupovaly.
	Myslím si, že už se musí začít něco dělat a ne jen říkat, že v minulosti to někdo podepsal.
	Pokud jde o samotný návrh, navrhujete nejen navýšení kapitálu, ale už dnes navrhujete určitý směr, kterým se bude KCP ubírat. Máte podmínku – neměla by být prodána hlavní budova. Znamená to, že restrukturalizace spočívá v tom, že se odprodají všechny ziskové a lukrativní části KCP. Zdůvodňujete to tím, že ponechat si ten starý socialistický moloch je pro nás velmi výhodné. Přitom víme, že to není žádná krása a že to neodpovídá požadavkům pořadatelů kongresů. Nejsem si jista, k čemu nám tato budova bude, když bude kumulovat dluhy. Obávám se, že za pár let tady bude někdo třeba jiný říkat, že se toho musíme zbavit za každou cenu.
	Musíme si uvědomit, že v Praze vyrůstají konkurenční kongresová centra, která nabízejí daleko lepší podmínky. Nakonec i Praha pořádala jedno z největších událostí předsednictví - summit výboru evropských regionů – na Žofíně, ne v KCP. Myslím, že se to vcelku povedlo.
	Navýšení základního kapitálu – s tím nesouhlasím. Myslím si, že bychom měli jít cestou půjčky za jasně daných podmínek. Mělo by být jasné datum, ke kterému přijdete s alternativním řešením situace v KCP. Možná, že řeknu něco kacířského: nebála bych se do toho zahrnout největšího věřitele – ministerstvo financí tak, aby případně uhradilo naše závazky a řešilo situaci v KCP. Koneckonců  - největším klientem tohoto Kongresového centra je právě stát.

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Poche.

P.  P o c h e :
	K tomuto materiálu bych měl tři připomínky po tom, co jsme ho diskutovali s panem náměstkem na zasedání rady. Prosím o promítnutí nákladů.
	Pane náměstku, materiál máte buď šedivý, nebo jste ho nestudoval. Říkáte, že dochází k permanentní úspoře nákladů. Když se podíváme na r. 2007, tak tam došlo proti předchozímu roku k úspoře zhruba 50 mil. Kč, ale od té doby se jich 15 vrátilo. Křivka není klesající, nicméně v posledních třech letech je stoupající. Není to kritika vašeho předsednictví v představenstvu.
	Jedna z mých hlavních připomínek k tomuto materiálu bude to, že se nezabýváme fungováním managementu. Každý rok, jako slavíme masopust, Velikonoce a 28. říjen jako vznik republiky, vracíme se k fungování KCP a. s., pořád čekáme, že se zrodí jakýsi spasitel, který změní fungování a obchodní výsledky KCP. Patřím mezi mladší zastupitele, jsem tady druhé volební období, ale je to každý rok, kdy se vracíme k tomu, jakým způsobem změnit fungování této společnosti a jak zlepšit její hospodářský výsledek. 
	  Vyčítám vám, že materiál jste nám nepředložil ve variantách, že nezmiňuje diskutovanou nabídnutou pomocnou ruku státu, při pohledu na níž se my dva lišíme. Podle mne mělo být zastupitelstvo informováno o několika variantách, které vedeni KCP diskutovalo a zastupitelstvo mělo mít možnost rozhodnout. Jsem kritický k navrženému postupu, raději bych viděl, aby se na restrukturalizaci tohoto dluhu podílel mnohem více stát, který nese výrazně odpovědnost za vznik problému na začátku tohoto desetiletí.
	Byl bych rád, abyste vzal v potaz mé připomínky především ohledně fungování managementu. Předpokládám, že tento problém doběhne dalšího správce KCP v budoucím volebním období, protože toto není řešení.

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Drhová má slovo.

P.  D r h o v á :
	Mohu na to navázat. Všichni, kteří vystupují, se shodují v tom, že KCP je zanedbaná kauza a předložený návrh situaci neřeší, pouze oddaluje nějaké potřebné rozhodnutí o tom, co se s KCP stane. Nepovažuji KCP za žádné rodinné stříbro a nemyslím si, že by mělo mít speciální režim, který se mu vyčleňuje posledních deset let. Víme, jak se celá situace stala. Nečinnost, která je ohledně KCP v posledních téměř 10 letech, je nepochopitelná. Myslím si, že byla mnohokrát příležitost, jak dluh splatit nebo se odhodlat k tomu, že centrum nebo jeho část bude prodána. 
	Souhlasím také s předřečníky, že do řešení by měl být vtažen stát, jehož odpovědnost je neoddiskutovatelná.
	K předloženému tisku a návrhu musím říci, že také po diskusi v klubu jsme dospěli k závěru, že ho nepodpoříme.

Prim.  B é m :
	Paní  Ryšlinková.
	
P.  R y š l i n k o v á :
	K tomu, co řekli mí předřečníci, chtěla bych přidat to, že mám dojem, že pan nám. Richter z nás dělá pitomce nebo onuce. Ukažte mi investora nebo majitele, který bude pro krásné modré oči nebo dobře střižený oblek řečníka vkládat někam 100 mil. nebo sumu, aniž by viděl, jak se z tíživé situace subjekt, do něhož peníze vkládá, hodlá vymotat. Řekl jste, že nám něco dáte za měsíc, dva nebo tři, ale to musí jít obráceně, napřed musíme vědět, jak se ze situace chceme dostat a pak do toho vložíme peníze. Tak rozhoduje každý řádný hospodář a ne naopak. Vy zase jako velmi často – přestože situaci znáte dlouho – za námi přicházíte a říkáte: musíme jednat strašně rychle, protože jinak bude průšvih, teď to musíme splatit atd. a pak vám vysvětlím, jak se z toho dlouhodobě vytáhneme. Nedělejte z nás pitomce, takto to být nemůže. Napřed nám musíte říci, jak se ze situace vymotáte, předložit nějaký businessplán, a pak je možné do toho jakékoli další peníze vkládat.

Prim.  B é m :
	Pan Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Budu velmi stručný, protože mnoho argumentů zaznělo. Když jsem tento materiál obdržel dalo by se říci trochu proti našemu jednacímu řádu, protože to nebylo předloženo ve správné lhůtě, tak jsem si říkal, že rada jde do zastupitelstva až v okamžiku, kdy jí teče do bot. Hledal jsem si pro toto tvrzení důkaz, který jsem našel. Milá rado, cituje z vašeho programového prohlášení:
	Hospodářská politika, kapitola. Rada posoudí především s ohledem na ekonomickou efektivitu majetkovou účast města ve společnostech KCP, Pražské služby, v energetických distribučních společnostech, případně v dalších obchodních společnostech a navrhne ZHMP další postup. 
	Velmi dobrý závazek rady. Chci upozornit, že termín pro tento závazek rady byl 31. 12. 2007. Zastupitelstvo nikdy takovýto komplexní materiál, který by s ohledem na ekonomickou efektivitu hodnotil majetkovou účast hl. m. Prahy, jak si rada tady píše, neobdrželo a až v okamžiku, kdy teče do bot, tak je nám tady předkládána dílčí záležitost, a to záležitost KCP. Takže rado, bylo by dobré, kdyby sis zametla před vlastním prahem.

Prim.  B é m :
	Pan Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Chtěl bych se zeptat předkladatele, zda by mi mohl říci, kolik finančních prostředků buď formou dotací, nebo půjčky za posledních 7 let poskytlo ZHMP Kongresovému centru?

Prim.  B é m :
	Prosím paní nám. Kousalíkovou, aby mi udělila formálně slovo.

Nám.  K o u s a l i k o v á :
	Přihlášen do diskuse je pan primátor Bém. Máte slovo.

Prim.  B é m :
	Přiznám se, že když poslouchám část diskuse, tak nevím, kdo z koho dělá pitomce. 
	Chci říci dvě věci. Hlavní město Praha přišlo k závazku formou půjčky do KCP v r. 1998, resp. v následných smlouvách uzavřených do r. 2000. Stalo se tak ne proto, že by to město chtělo, ale proto, že Praha je metropole ČR a ČR z rozhodnutí vlády se rozhodla hostit mimořádné události – výroční zasedání NATO, Světovou banku a klíčové ekonomické fórum. Samozřejmě pro tyto události – zasedání Světové banky nebo zasedání vrcholného summitu Severoatlantické aliance znamená, že se musí někde odehrát. Z logiky věci bylo zvoleno Kongresové centrum.  Ta nešťastná hloupá Praha se rozhodnutím tehdy myslím exprimátora Kasla a exnáměstka pro oblast financí pana Jiřího Paroubka rozhodla, že si půjčí peníze. Zavázala se také k tomu česká vláda. Faktická nezbytnost, potřeba a právní zodpovědnost k tomuto finančnímu závazku zůstaly na hl. m. Praze. Hl. m. Praha zase pro stát něco udělalo.
	Pak přichází čas účtování a povinnost řádných zákonných splátek. Ty z logiky věci mimořádným způsobem zatěžují účetnictví a ekonomiky KCP. Upřímně řečeno, i kdyby KCP bylo fenomenální obchodní společností, která má 341 akcí s průměrnou délkou trvání tři dny, což znamená 2,91 akcí za den, i kdyby vlastní manažerská práce byla ještě desetkrát lepší než je teď, s velkou pravděpodobností by nebylo možné dosáhnout takového hospodářského výsledku, který by umožnil dluh splácet.
	Otázka je, zda by dluh neměl splatit český stát. Pokud se k celé výši dluhu český stát nehlásí, zůstává to na hl. m. Praze. Otázka zní, zda to má dělat hl. m. Praha formou půjčky, kterou není možné poskytnout za jiných než standardních podmínek, to znamená s úrokem. Každá půjčka do ekonomického organismu, který je již zadlužen, není pomocí. To snad každý, i pitomec pochopí, paní Ryšlinková. Když dlužíte a máte problém se splácením, když si půjčíte za standardních podmínek, tak budete dlužit víc. Že bych já jako správce městské pokladny v situaci, kdy Praze hrozí propad daňových výnosů 12 – 15 % - jsou to částky mezi 3 – 5 mld. Kč – byl šťastný z toho, že uvolňuji z neúčelové rezervy částku 100 mil. Kč, to nejsem. Že bych byl šťastný, že tak činím ve volebním roce, kdy jsme zmítáni neskutečnými populistickými výroky těch, kteří se nikdy o Prahu nezajímali a pokud se o ni zajímali, tak jen tak, že jí přinášeli další a další náklady a nic dobrého pro ni neudělali, ale jsme v mediální diskusi brutálních předvolebních kampaní a slibů, že bych byl rád, že uvolňuji stomilionovou částku z rezervy na pomoc KCP, to určitě nejsem. Může mi někdo se soudným rozumem říci, co jiného byste doporučovali?
	To, že si rada dá úkol, Karle Březino, to ano, ale dává si ho rada sama. O KCP jsme od 1. ledna 2007 desetkrát nebo dvanáctkrát jednali se všemi detailními informacemi a ukazateli i ekonomickými parametry, v nichž jsme posuzovali nejrůznější návrhy, které ale v tuto chvíli nevedly k nalezení ideálního partnera, který by byl ve finále schopen KCP nejen oddlužit, ne zatížit rozpočet hl. m. Prahy, ale navíc efektivně ekonomicky provozovat. To je složitý úkol, který před sebou vlečeme jako kouli na noze, a to ne z r. 1998, ale od okamžiku, kdy se KCP stalo majetkem hl. m. Prahy. I kdyby se nestalo, tak by tuto kouli na noze vlekl ten, kdo by to ve svém vínku měl jako pozůstatek někdejší velkolepé – nevím, zda bych neměl použít jiné slovo – představy, jednoho z pomníků komunistického nebo socialistického režimu.  
	Dnes máme před sebou závazek, který musíme uhradit. Navrhujeme tímto způsobem, protože to je nejméně zatěžující pro KCP. Prosím, aby každý, kdo zde diskutuje a předkládá návrhy, si byl vědom ekonomických dopadů toho, co říká. Kdybychom si mohli vybrat, kdyby nám přítomná zástupkyně ministerstva financí slíbila ne že splatí tuto jistinu, ale že za hl. m. Prahu – protože organizátorem summitů byl stát a ne Praha – splatí celou dlužnou částku, kdy bychom tuto jistotu měli a pokud to bude ochotna zástupkyně ministerstva financí říci na mikrofon, tak zatleskáme a máme problém vyřešen. Obávám se, že se to při sekyře státního rozpočtu dnes při výši 163 mld. pro r. 2010 asi nedá očekávat. 
	 Kolega Březina po druhé, a pak prosím o umožnění vystoupení zástupkyně Ministerstva financí.

P.  B ř e z i n a :
	K vašemu vystoupení. Všichni víme, že jste mistr manipulace, zase jste má slova překroutil. Říkal jsem o tom, že rada si dala úkol a zároveň že to předloží zastupitelstvu do 31. 12. 2007.  Byl to vás dobrovolný úkol a vy jste ho dobrovolně nesplnil. To jsem tady konstatoval. Nepřekrucujte mé výroky.

Prim.   B é m :
	Prosím paní kolegyni z ministerstva financí. Je to k věci, nemusíme nechat hlasovat o jejím vystoupení.

Zástupkyně Ministerstva financí:
	Chtěla bych potvrdit, že Ministerstvo financí je připraveno dostát svému závazku ručitele, což znamená v případě potřeby 80 mil. Kč i více do 8. dubna zaplatí, ale nebude se jednat, bohužel, o bezúročnou půjčku, ale o pohledávku, která bude ministerstvem financí kdykoli vymahatelná. Tato částka bude zaplacena ještě předtím, než budou oběma stranami domluveny vzájemné podmínky poskytnutí.

Prim. B  é m :
	Paní Ryšlinková podruhé.

P.  R y š l i n k o v á :
	Chtěla bych říci, že ani vy, pane primátore, neodpovídáte na otázky. Základní problém není v tom, že bychom měli nebo neměli vložit příslušné peníze do KCP, to se bude muset nějak vyřešit a toto je jedna z možností, ale to, že zneužíváte vašeho postavení v tom smyslu, že kdybychom my tady dole byli třeba bankovní rada nebo příslušný orgán banky, který rozhoduje o půjčce, ev. o majetkové účasti a přišli byste za námi s materiály, které si nám dovolil předložit pan nám. Richter, nebude tady ani minutová diskuse. Okamžitě vás vyrazí a řeknou: nám do toho nic není, že tady zodpovídáte za dluhy vašich předchůdců, jsme ochotni vám pomoci až v okamžiku, kdy nám řeknete, co s tím uděláte dál. Žádná banka, žádný ručitel a majitel by na základě těch podkladů, které jste nám předložili, nedal ani korunu.  Vzhledem k tomu, jak se chováte k informacím, které nám poskytujete, nezvednu pro váš návrh ruku.

Prim.  B é m :
	Pokud ještě nechce vystoupit kolegyně z ministerstva financí, prosím o závěrečné slovo pana nám. Richtera.

Nám.  R i c h t e r :
	Krátce zareaguji na předřečníky, na slova, která padla.
	Paní kol. Reedová říká, že smlouva na hotel je problém. Ztotožňuji se s tím. Analyzoval jsem i já tuto smlouvu jako problematickou a zatěžující. Říkáte: zadejme analýzu vyčíslení škod, zkusme vymáhat úhradu škody po osobách, které za to mohou v historických dobách před deseti lety. Něco podobného jsem udělal zhruba před rokem. Bylo to velmi nejasné, co se týká vyčíslení konkrétních ekonomických dopadů na hospodaření KCP. Promítá se do toho 11. září a celosvětová hospodářská krize. Najít konkrétní vyčíslení v souvislosti s touto smlouvou bude složité. Jsem připraven takovou analýzu nechat zadat a zpracovat. Nemyslím si, že by to měl být úkol pro mne, ale pro radu. Rada se tím bude zabývat a pravděpodobně celou záležitost dostanu na starost já. Jsem na to připraven.
	Říkáte, že hlavní budova KCP bude kumulovat dluhy do budoucna, ale to je nesmysl. Pokud by se nám podařilo oddlužit KCP a hlavní budova nám zůstala, tak to není o dluzích do budoucna. V tuto chvíli tam dluhy jsou, akumulují se až do roku 2014, kdy musíme jistinu splatit. Nemůžeme dělat, že tu nejsme a že to někdo před námi udělal. Jsme tu a zaplatit to musíme.
	K variantám. Paní kol. Reedová říkala: prodejme to celé, zbavme se toho, předejme to ministerstvu. Tato varianta ale existuje vždy, to je až ta poslední varianta. Tento krok nebude mít dopad na variantu, kterou navrhujete, to znamená sbalit desky, zavázat je do mašliček, předat ministerstvu, ať KCP prodá. Tato varianta bude stále existovat, ale v mém podání je to ta poslední možná varianta.
	Pan kolega Poche říká, že ho mrzí, že zde není variantní řešení. Podobnou otázku měla i paní kol. Ryšlinková. Variantní řešení bylo v tisku Z 160, který zastupitelstvo dostalo ve druhém pololetí minulého roku. Tam byly veškeré varianty. Pane kolego, máme možnost i z hlediska času, pokud by tento návrh nebyl přijat zastupitelstvem, do 9. dubna jednat na dalším zastupitelstvu o půjčce, ne o vkladu. Časový prostor zde stále je.
	Paní kolegyně Ryšlinková říká, že nemůžeme vložit peníze, aniž bychom měli nějaké variantní řešení. Paní kolegyně, vím, že možná nejste úplně vzdělaná v oboru řízení velkých společností a možná krizového managementu, ale ekonomika je jednoduchá. Paní kolegyně, ekonomika KCP je taková, že zbytný majetek společnosti je v tržních cenách odhadnut na 1060 mil. Kč. Dluhová služba do konce roku 2014 značí, že máme zaplatit 2,2 mld., to znamená, že je tam 1200 mil. sekera. Proto chceme dluh restrukturalizovat. Řešení není lehké, neznám ho v tuto chvíli, proto vypisujeme soutěž, aby nám někdo takovéto řešení navrhl. S řešením přijdu nejen do zastupitelstva. Je tam role vlády, resp. ministerstva financí – to pro paní kolegyni Drhovou. Že bychom do toho měli více vtáhnout ministerstvo – ono je do toho vtaženo tím, že jsou zástavní práva na nemovitostech. Ministerstvo financí je naším věřitelem. Bez ministerstva nebudeme moci s KCP jakkoli naložit, ani nebudeme schopni restrukturalizovat dluh, pokud ministerstvo financí neodsouhlasí jasným způsobem řešení, které hodlám předložit zastupitelstvu, ale ve chvíli, až výběrové řízení proběhne. 
	Varianty, o nichž jsem hovořil, jste již na stůl dostali. Byly to varianty insolvenčního řízení, předání celé budovy ministerstvu financí, byla to varianta odprodeje celého KCP a byla to varianta restrukturalizace dluhu. Rada se přiklonila k restrukturalizaci.  
	Pokud se týká dotazu pana kolegy Hoffmana, kolik jsme za posledních 7 let zainvestovali jako hlavní město do naší akciové společnosti – nula Kč.
	Rozhodujte podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. Dluhy existují a musíme se s nimi poprat. Chystám se k tomu. Za dobu, po kterou jsem v KCP, což je 1 1/4 roku, kroky jasně směřují k restrukturalizaci dluhu. Máme za sebou množství výběrových řízení na analýzy, na ocenění majetku, které realizovaly největší společnosti v této zemi jako Ernst and Young, Dellloite a další. Veškeré podklady máme k dispozici a můžeme na základě nich přistoupit k tomuto řešení. Pokud se to povede, celý koncept bude předložen zastupitelstvu a následně ministerstvu financí. Pokud ne, zastupitelstvu bude muset být předložen konečný plán řešení KCP. Tady předpokládám potom pomoc kolegyně Reedové, která se k této variantě přiklání již nyní. V této chvíli s ní souhlasit nemohu. 

Prim. B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo předkladateli. Dávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P. S a m k o v á :
	Návrhový výbor obdržel doplnění návrhu usnesení, které předložil pan předkladatel, a sice v bodu II.1. se přidává další bod 2: ukládá radě předložit průběžnou zprávu o vývoji situace v KCP s termínem 17. června 2010. Toto doplnění navrhuje sám předkladatel, nebude se o tom hlasovat.
	Dále byl návrhovému výboru doručen návrh paní zastupitelky Reedové, aby bylo usnesení doplněno o následující text: 
	ZHMP ukládá nám. Milanu Richterovi, aby zadal posouzení a vyčíslení škody, která vznikla hl. m. Praze v důsledku podepsání dlouhodobých smluv týkajících se provozování hotelu a následně vymáhat škodu na odpovědných osobách, které v tomto případě KCP, potažmo hl. m. Prahu zastupovaly. 
	Táži se předkladatele, zda se s tímto návrhem ztotožňuje, či zda o něm budeme hlasovat jako o protinávrhu?

Nám. R i c h t e r :
	Myslím si, že úkol by měl směřovat na radu. Může to být v usnesení, takovouto analýzu zkusíme zadat, ale bude to velmi složité se ke konkrétním číslům dostat, to znamená očistit tržní vlivy a posoudit jen vliv smlouvy. Jak jsem to zjišťoval, bude to strašně složité, ale pokusím se o to. Prosím, aby úkol směřoval na radu. Budou s tím souviset určité náklady a KCP v tuto chvíli nemá finanční prostředky na to, aby to mohlo samo posoudit. Znamená to, že bude třeba získat nějaké finanční prostředky na takovouto analýzu. Předpokládám, že by to měl dělat odbor obchodních aktivit, kam spadá majetek.

P. S a m k o v á :
	Po dohodě předkladatele s paní zastupitelkou Reedovou by se přidalo k tomuto bodu II. ukládá radě ještě jeden bod 3, kde by byl text usnesení s tím, že by na začátku nebylo ukládá náměstku Richterovi. 

Nám. R i c h t e r :
	Prosím ještě o úpravu vyčíslení škody. Je to zavádějící termín. Nevíme v tuto chvíli, zda to jsou škody.

P. S a m k o v á :
	Prosím o posečkání, návrhový výbor musí ve spolupráci s paní předkladatelkou a s panem náměstkem upravit usnesení tak, aby to mělo hlavu a patu a aby to bylo zapracovatelné do návrhu usnesení. Prosím chviličku strpení.

Prim. B é m :
	S technickou připomínkou se hlásí pan předseda Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	V případě hotelu mi to není dost jasné. Předpokládejme, že hotel není stoprocentně využíván. Je to jediný handicap hotelu, který může mít. Pokud bychom tam měli stoprocentní fluktuaci zákazníků, pochopil bych to, ale budeme vyčíslovat škody podle toho, jak je hotel neobsazen?

Prim. B é m :
	Prosím návrhový výbor společně s panem náměstkem, aby se dohodli na akceptovatelném znění doplňujícího usnesení. V případě, že to nebude akceptovatelné, budeme o tom hlasovat jako o protinávrhu.

Nám. R i c h t e r :
	Prosím o přečtení návrhu usnesení, řeknu, s kterou částí se ztotožňuji.

P. S a m k o v á :
	Přečtu kompromisní návrh na doplnění usnesení, jak v tuto chvíli vzniklo po poradě návrhového výboru s oběma předkladateli.
	Ukládací část – ukládá radě, aby zadala posouzení a vyčíslení nákladů, které vznikly hl. m. Praze v důsledku podepsání dlouhodobých smluv týkajících se provozování hotelu a následně vymáhat případnou škodu na odpovědných osobách, které v tomto případě KCP, potažmo hl. m. Prahu zastupovali.

Nám. R i c h t e r :
	Jsem ochoten se ztotožnit s první částí usnesení. Druhá část je podle mne nadbytečná. Pokud by došlo ke škodám, nejenže nám vyplývá povinnost škody vymáhat, ale případně podat návrhy na další šetření. Důležitá je první část. Informaci samozřejmě dostane jak rada, tak zastupitelstvo. Druhá část je automatická. Pokud se s paní kolegyní Reedovou dohodneme na první části, jsem ochoten k tomuto návrhu přistoupit a ztotožnit se s ním.

Prim. B é m :
	Slovo má ještě paní exnáměstkyně Reedová.

P. R e e d o v á :
	Možná to automatické je, ale vždy se to tak neděje. Chtěla bych, aby to tam bylo uvedeno.

Prim. B é m :
	Ztotožňuje se s tím pan náměstek Richter?

Nám. R i c h t e r :
	Nechme tam první část, je to jasné. Je to zbytečně zavádějící, neztotožňuji se s tím.

Prim. B é m :
	Prosím načíst usnesení paní Reedové, o kterém budeme hlasovat jako o protinávrhu.

P. S a m k o v á :
	Do ukládací části by se doplnil bod 3 – ukládá radě, aby zadala posouzení a vyčíslení nákladů, které vznikly hl. m. Praze v důsledku podepsání dlouhodobých smluv týkajících se provozování hotelu a následně vymáhat případnou škodu na odpovědných osobách, které v tomto případě KCP, potažmo hl. m. Praha zastupovaly.
	V tuto chvíli je to protinávrh, o kterém budeme hlasovat jako o protinávrhu.

Prim. B é m :
	Můžeme hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 20, proti 12, zdrželo se 28. Návrh nebyl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o dalším návrhu.

P. S a m k o v á :
	Nyní budeme hlasovat o doplněném návrhu usnesení, jak byl předložen předkladatelem a doplněn o jeho vlastní bod č. 2 do ukládací části.

Prim. B é m :
	Prosím pana náměstka Richtera, aby se vyjádřil k vlastnímu návrhu na doplnění.

Nám. R i c h t e r :
	Požádal bych o zařazení první poloviny usnesení paní kolegyně Reedové, to znamená, aby byla zadána analýza zpracování nákladů hotelu v souvislosti se smlouvami.

P. S a m k o v á :
	Dovolím si přečíst. Byl by to bod 3 v ukládací části: ukládá radě, aby zadala posouzení a vyčíslení nákladů, které vznikly hl. m. Praze v důsledku podepsání dlouhodobých smluv týkajících se provozování hotelu.
	O tomto návrhu se nemusí hlasovat, můžeme hlasovat nyní o návrhu jako celku.

Prim. B é m :
	Přistupme k hlasování o doplněném návrhu usnesení. Pro 54, proti 5, zdrželo se 6. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k projednání dalšího tisku s pořadovým číslem 15. Slovo má pan náměstek Richter.

Nám. R i c h t e r :
	Pane primátore, ještě k minulému tisku. Samozřejmě děkuji. V tuto chvíli jsem příliš nepochopil paní kolegyni Reedovou, protože se zdržela pro toto usnesení, byť sama jednu část navrhovala. Berete to jako celek, to mění tedy situaci. 
	Z 257 se týká zapojení prostředků z rozpočtu HMP do rozpočtu FEU, operačního programu Praha–konkurenceschopnost. Cílem je zapojit nevyužité finanční prostředky z roku 2009. Jedná se o částku 100,9 mil. Kč. Tyto prostředky jsou určeny na spolufinancování individuálních projektů operačního programu Praha–konkurenceschopnost, které v těchto případech činí 7,5 % schválené dotace a vychází z uzavřených smluv o financování.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Z 257 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 47, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Paní nám. Kousalíková má slovo. Prosím o společný předklad k tiskům s pořadovým číslem 16.

Nám. K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám dva tisky pod pořadovým číslem 16/1 a 16/2. Jsou to zřizovací listiny. V jedné se mění zaměření doplňkové činnosti a v jedné se zřizuje provoz sociálně terapeutických dílen v jedné naší speciální škole. Prosím o podporu těchto tisků. 
	Třetí tisk pod pořadovým číslem 16/3 není zřizovací listina. Je to návrh na přidělení grantů v celoměstských programech podpory vzdělávání na území hl. m. Prahy. Opět jako každý rok jsme vypsali toto grantové řízení. Pro rok 2010 přidělená částka na tyto granty v rozpočtu byla 10 mil. Kč. Programy byly zaměřeny na 4 tématické okruhy: na podporu rozvoje vzdělávání ve spolupráci s vysokými školami, vědeckými institucemi a neziskovými organizacemi, dále program na podporu vzdělání nadaných dětí, žáků a studentů, program na podporu rozvoje školských zařízení hl. m. Prahy a program na podporu rozvoje vzdělávání žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami.
	Bylo podáno 220 žádostí. Komise, která posuzovala tyto granty, posoudila formální správnost zpracování požadavků, přínos pro rozvoj vzdělání na území hl. m. Prahy a samozřejmě i výši požadovaného finančního příspěvku. Komise vyřadila několik projektů, které nesplnily výše uvedená kritéria. Tyto projekty jsou uvedeny v příloze 4 tohoto usnesení.
	Rada schválila jednotlivé granty, které jsou ve výši 9595400 Kč, zbývá částka 404600 Kč. Tato částka zůstává do druhého kola grantového řízení, které bude vypsáno v dubnu tohoto roku.
	Schválení zastupitelstva podléhají granty, které jsou uvedeny v příloze 3 tohoto usnesení. Jsou to finanční prostředky, které jsou v rámci tohoto grantového projektu přidělovány pro školy zřízené městskými částmi. Částka, o kterou se jedná, je 576500 Kč.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 207. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 306. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 290. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P. S a m k o v á :
	Tisk Z 207 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujme o tomto návrhu. Pro 45, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 306 – usnesení beze změny. 

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 45, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 290 – usnesení beze změny. 

Prim. B é m :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Pro 42, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat. Děkuji paní nám. Kousalíkové. Slovo má pan radní Janeček. Prosím o předkládací zprávu k tisku Z 328.

P. J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, když jsem nastoupil do funkce radního, přemýšlel jsem, jak nejlépe podporovat sociální služby na přilehlých městských částech. Proto už třetím rokem předkládám návrh na udělení účelové neinvestiční dotace pro městské části v oblasti sociálních služeb v roce 2010. Částky, kterou jsou zde uvedeny, vycházejí z počtu osob, které potřebují sociální služby. Tento systém je nastaven spravedlivě. Je to příspěvek městským částem, aby se mohly daleko lépe starat o své občany, kteří tuto pomoc potřebují.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má paní předsedkyně.

P. S a m k o v á :
	Tisk Z 328 – usnesení beze změny. 

Prim. B é m :
	Prosím o hlasování. Pro 43, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o předkládací zprávy k tiskům pod pořadovým číslem 18.

P. J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám tisky č. 136 a 312. Jedná se o úplatné nabytí pozemků.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 136. Uzavírám rozpravu. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 312. Uzavírám rozpravu. Slovo má paní Samková.

P. S a m k o v á :
	Z 136 – usnesení beze změny. 

Prim. B é m :
	Prosím o hlasování. Pro 46, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 312 – usnesení beze změny. 

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 44, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o předkládací zprávu k pořadovému číslu 19.

P. J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám tisky 215, 250, 187 a 188. Tyto tisky se zabývají bezplatným nabytím komunikací, stožárů veřejného osvětlení a majetku, který je zdarma převáděn na hl. m. Prahu.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 215. Uzavírám rozpravu. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 250. Uzavírám rozpravu. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 187. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 188. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P. S a m k o v á :
	Z 215 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 49, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 250 – beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 54, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 187 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Z 188 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 48, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Janečkovi. Slovo má kolega Pešák.

P. P e š á k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, tímto tiskem navrhuji svěření polikliniky na Vinohradské městské části Praha 3, jak o svěření požádala. Dovoluji si připomenout, že v listopadu jsem před vás předstoupil s tiskem, který byl nazván jako privatizace objektu této polikliniky. Jednalo se ale o bezúplatné získání polikliniky od státu tehdy zastupovaného Úřadem pro zastupování státu. Už tehdy jsem avizoval toto svěření. Svůj slib tímto předkladem plním.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P. S a m k o v á :
	Z 318 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 56, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Pešákovi. Slovo má pan předseda Hoffman, tisk Z 326.

P. H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, vážení členové zastupitelstva, mým úkolem je předložit petici za ukončení činnosti společnosti Incheba Praha v areálu Výstaviště a zachování významného tradičního evropského veletrhu World of Beauty v prostorách Výstaviště a důstojný rozvoj tohoto areálu. Všechny podkladové materiály včetně petice, stanovisek, dopisů i návrhu usnesení máte k dispozici.
	Chtěl bych doplnit, že se peticí včera zabýval kontrolní výbor zastupitelstva. Přijal následující usnesení:
	1. Žádá ředitele Magistrátu, aby zajistil provedení kontroly zaměřené na plnění smluvních vztahů mezi hl. m. Prahou a společností Incheba a informoval kontrolní výbor o výsledku provedené kontroly.
	2. Žádá náměstka primátora ing. Milana Richtera, aby zajistil svolání dohlížitelského výboru Výstaviště Praha v Holešovicích a podal kontrolnímu výboru zprávu o výsledcích činnosti dohlížitelského výboru.
	3. Konstatuje, že pokud se prokáže, že informace obsažené v petici a v souvisejících stížnostech jsou pravdivé, poškozuje Incheba Praha svým chování dobré jméno hl. m. Prahy.
	Pane primátore, je možné otevřít diskusi. Byl bych rád, kdyby zastupitelstvo umožnilo vystoupit zástupcům petentů i zástupcům společnosti Incheba. Děkuji.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Přihlášeni jsou zástupci petentů a společnosti Incheba. Nejprve budeme hlasovat o paní Lence Konečné, Beauty Expo. Rozumím tomu tak, že je zástupkyní petentů. Prosím o hlasování. Pro 47, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Kdo souhlasí s vystoupením zástupce společnosti Incheba JUDr. Smutného? Pro 43, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Dále byl návrh na vystoupení paní Moniky Vodákové, Expona – petice za ukončení činnosti. Prosím o hlasování. Pro 26, proti 0, zdrželo se 19. Omlouvám se, nestačí to na možnost udělení slova.
	Poslední za petenty je přihlášena Silvie Georgievová. Prosím o hlasování. Pro 30, proti 0, zdrželo se 16. Také to nestačí.
	Konstatuji, že v diskusi jako první vystoupí paní Lenka Konečná za petenty, následovat bude vystoupení pana dr. Smutného za společnost Incheba. Následně je do diskuse přihlášena paní Reedová a paní Kolínská. Prosím paní Konečnou.

P. K o n e č n á :
	Vážený pane primátore, vážení členové rady, vážení členové ZHMP, podle § 7c zákona hl. m. Praze má každý občan hl. m. Prahy starší 18 let právo požadovat projednání určité záležitosti v oblasti samostatné působnosti radou hl. m. Prahy nebo ZHMP, je-li žádost podepsána nejméně tisícem občanů hl. m. Prahy. Musí to být projednáno na zasedání nejpozději do 60 dnů.
	Obracíme se na vás po jednoroční marné snaze jakkoli jednat s vedením Magistrátu o situaci na pražském Výstavišti, o porušování zákona o hl. m. Praze a o sjednání nápravy ze strany hl. m. Prahy ve smyslu zákona i dobrých mravů. Rok nemáme od vedení pražského Magistrátu sebemenší reakci, přestože se na primátora Béma, náměstka Richtera obracelo 330 petentů, nejvýznamnější oborové sdružení, podnikatelé, i jednotliví občané. Pan Richter nám 19. února dokonce vzkázal, že nás přijme až odpoledne v den, kdy Incheba převezme náš 20 let budovaný Evropský veletrh, to je 16. 3. 2010. Bylo v tom trochu ironie.
	Podle zákona o hl. m. Praze, bod 2, hl. m. Praha pečuje o všestranný rozvoj svého území a o potřeby svých občanů. Při plnění svých úkolů chrání též veřejný zájem vyjádřený v zákonech a jiných právních předpisech.
	Paragraf 35: majetek hl. m. Prahy musí být využíván účelně a hospodárně v souladu s jeho zájmy a úkoly vyplývajícími ze zákonem vyměřené působnosti. Hl. m. Praha je povinno pečovat o svůj majetek a kontrolovat hospodaření s tímto majetkem. Hl. m. Praha provádí evidenci svého majetku. Majetek hl. m. Prahy podle bodu 2 musí být chráněn před zničením, poškozením, odcizením, nebo zneužitím. S nepotřebným majetkem naloží hl. m. Praha způsoby za podmínek stanovených zvláštními právními předpisy.
	Podle bodu 3 hl. m. Praha a městské části jsou povinny chránit majetek hl. m. Prahy před neoprávněnými zásahy a včas uplatňovat právo na náhradu škody a právo na vydání bezdůvodného obohacení.
	Podle bodu 4 hl. m. Praha a městské části jsou povinny trvale sledovat, zda dlužníci včas a řádně plní své závazky a zabezpečit, aby nedošlo k promlčení nebo zániku práv z těchto závazků vyplývajících.
	Bohužel ve vztahu mezi hl. m. Prahou a společností Incheba dochází k setrvalému porušování výše citovaného zákona. Firmy v Praze nemají kde vystavovat, během několika let došlo k destrukci pražského výstavnictví. Ve špatném stavu včetně plnění záměru pražského Magistrátu je Kongresové centrum, dočasný areál v Letňanech i Výstaviště v Holešovicích. Tímto způsobem dochází k poškození celých oborů našeho hospodářství v době, kdy by si to naše země neměla dovolit. Nelze hovořit o tom, že by situace na Výstavišti Praha měla charakter nějakých bilaterálních vztahů. Vyplývá to jak ze zákona o hl. m. Praze, tak ze samotné smlouvy s Inchebou. Hl. m. Praha zřídilo dohlížitelský výbor, který má kontrolovat, určovat a napravovat to, co se v areálu výstaviště Praha děje. Dohlížitelský výbor 7 let nefunguje, alespoň jsme o jeho fungování neslyšeli. Veletrhu, který se má konat 18. a 19. března, již nepomůže. 
	Podmínkou uzavření nájemní smlouvy s Inchebou byl také písemný příslib Incheby všem zastupitelům formou písemného memoranda, že nezneužije svého postavení správce areálu a nepřevezme cizí výstavy. Toto Incheba absolutně neplní. Stav poškozuje stovky obchodních firem a desetitisíce návštěvníků. V našem případě se Incheba bezdůvodně již rok snaží převzít jeden z největších mezinárodních veletrhů kosmetiky a lázeňství v Evropě, jehož účastníků je na 330 vystavovatelů a 50 tis. návštěvníků. Veletrh zajišťuje řadu služeb lázeňské a lékařské péče, programy pro rekvalifikaci, například žen po mateřských dovolených.  Kvalitativně a kvantitativně srovnatelné akce v ČR nejsou. Zničení tohoto veletrhu na půdě hl. m. Prahy odstartuje lavinovou reakci protestních kroků směřujících k ukončení absurdní existenci Incheby na Výstavišti i k odpovědnosti nejvyšších představitelů města. Tyto firmy a občané existují. Zde v plném počtu podepsali své registrace, zakládají si věci a sdružení. Incheba firma vyhrožuje, zastrašuje je, petenti jsou permanentně obvoláváni zástupci Incheby, je jim vyhrožováno trestními oznámeními, neustále jsou dotazováni, co podepisují, proč to dělají a výhružky neberou konce.
	Podali jsme trestní oznámení. Celá kauza s Inchebou bude soustavně poskytována médiím. Postižených je mnoho, je to mnohem horší problém než OpenCard. Snažíme se již rok městu pomoci. Na Výstavišti za několik dní platíme téměř tolik, jako Incheba za celý rok. Nájem, který naše firma platí za 4 dny výstavy v roce se rovná tomu, co Incheba poskytuje za celý rok za areál hl. m. Praze.
	Prosíme, pomozte nám, nedovolte, aby 20letá existence takto obrovské akce a zájem 50 tisíců občanů a firem byl zničen jediným subjektem jednajícím protizákonně pouze s cílem vlastního prospěchu. Incheba Praha vám již léta slibuje, ale nic neplní. Stejně tak neplní smlouvy s Prahou, ani smlouvy s námi. 50 tisíc občanů toto sleduje.
	Proto vás vyzývám – udělejte s tím něco, aby Incheba smlouvy dodržovala a plnila, aby Výstaviště vzkvétalo. 
	Pan primátore, řekl jste, že kdo opakovaně říká nepravdu a neumí se poučit z reality, je hlupák. Nad touto výzvou bychom se měli všichni zamyslet. Děkuji vám.

Prim.  B  é m :
	Děkuji. Slovo v této chvíli dostává pan dr. Smutný.

P.  S m u t n ý :
	Dámy a pánové, jsem právní zástupce Incheby. Dovolte, abych stručně reagoval na přednesené vystoupení paní Konečné. 
	Firma Beauty Expo si objednala veletrh Beauty Expo na pražském Výstavišti. Protože bylo po požáru Veletržního paláce a byla vyhrocená atmosféra, kdy nebylo jasné, jaká bude budoucnost areálu, nájem za výstavu 3,5 mil. Kč deponovala u Obvodního soudu v Praze 7. Výstava proběhla a Incheba se o tyto peníze u soudu přihlásila. Ke zděšení soudu a předsedy soudu se zjistilo, že tato suma byla ze soudu předtím, než veletrh proběhl, vyzvednuta. Předseda Obvodního soudu v Praze 7 podal trestní oznámení na osobu jednající za firmu   Beauty Expo a na soudní úřednici za to, jakým způsobem byla vystavena doložka vykonatelnosti a tyto peníze zmizely ze soudní úschovy. Myslím si, že s velkým zájmem vyčkáme na to, jak bude toto trestní oznámení vyřešeno.
	Petice Beauty Expo je pro mne milou záminkou, abych k vám promluvil. Myslím si, že kolem Incheby je spousta otázek a problémů, věc se diskutuje, Inchebě se přidávají různá epiteta. Myslím si, že žádné z nich v současné době není lichotivé. Incheba byla u zrodu nového veletržního areálu tím, že ho koupila a potom za nulovou marži hl. m. Praze prodala a pak ho na 60 let pronajala. Veletržní areál v Praze je jednou z důležitých destinací obchodu i veřejnosti a bylo by velice tragické a vizitkou špatného hospodaření, kdyby se tato věc nevyřešila. Soudní spor mezi Prahou a Inchebou by mohl areál úplně zničit. Víme, jak vypadají oblasti a budovy, které jsou předmětem vleklého soudního sporu, který by jistě nastal.
	Chci vás ujistit jako zastupitele hl. m. Prahy a osobně i pana primátora, že Incheba má dobrou vůli všechny problémy odstranit. Zahájili jsme jednání na úrovni právních zástupců o tom, abychom posoudili jednotlivé problémy, kterými vás teď nebudu zatěžovat.  Dáme to písemně. Budeme pravidelně ZHMP informovat, dáme vám k dispozici informace o tom, jaké problémy vyčítáme Praze, co se nepodařilo udělat a jaké problémy Praha vyčítá nám a jak se to řeší. Chceme do dubna dát karty na stůl a aby plně informované zastupitelstvo mohlo rozhodnout, jak situace bude řešena.
	Jako advokát jsem přesvědčen, že je to špatná komunikace, že je to nesprávně vedený dialog. Dospělo to příliš daleko Chceme se přitom angažovat tak, aby se vlak dal zpátky na koleje, aby Výstaviště prosperovalo, aby Praha měla dobrý kvalitní výstavní a zábavní areál a aby se všechny pochybnosti rozptýlily a paraziti, kteří na tom parazitovali, aby doparatizovali. Děkuji vám za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Do diskuse je přihlášena paní Reedová.

P.   R e e d o v á :
	Jsem znepokojena situací na Výstavišti Praha. Pokud by Incheba díky svému výjimečnému postavení, které má jako správce areálu, ho využívala k poškozování svých obchodních partnerů, znamenalo by to i dopad na dobré jméno hl. m. Prahy.
	Pan doktor tady říkal, že Výstaviště Praha by mělo být určitou dominantou. Také jsem si to myslela. V minulém volebním období nás Incheba ujišťovala o tom, že tam vytvoří krásný moderní areál, kde budou moci Pražané trávit svůj volný čas, budou tam různé kulturní areály, výstavy apod. Když se tam dnes jdete podívat, je to pohled velmi neutěšený. Území je vybydlené a je vidět, že se tam moc investic neudělalo. Je to o to víc neutěšené i díky požáru. Je to možná také tím, že Incheba neplní své závazky. Závazek zainvestovat 350 mil. Kč do konce minulého roku zatím nebyl naplněn.
	Proto si myslím, že by měla Praze dojít trpělivost, protože neustálé vyjednávání nikam nevede. Navrhovala bych vypovědět smlouvu společnosti Incheba Praha. Myslím, že na to nazrál čas a věřím, že někteří kolegové toto podpoří. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Chtěla jsem podpořit paní Reedovou v návrhu na výpověď smlouvy. Chtěla bych se v rámci diskuse zeptat členů rady, co je vedlo k záměru se s Inchebou dohodnout na ukončení smlouvy, jaké jsou důvody a proč volí tuto cestu a nikoli výpověď. Každý, kdo se do areálu podívá, musí vidět, že areál chátrá a že to není to, co bývalo.
	Když jsem si procházela smlouvy a různé dodatky, zaujala mě tam jedna věc, která je – vzhledem k tomu, co se stalo v Průmyslovém paláci - velmi aktuální. V původní smlouvě myslím z r. 2001 je jasně uvedeno, že výplata pojištění je vinkulována ve  prospěch hl. m. Prahy. Toto ustanovení z dodatku číslo 5 z  r. 2003 vypadlo. Chtěla bych se zeptat odpovědných radních, protože ti schvalovali podepsání dodatku, proč se tak stalo.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan Klíma.

P.  K l í m a :
	Vystupovat jsem nechtěl, ale nemám rád, když někdo mystifikuje zastupitelstvo. Dovolím si uvést do správného řešení to, co nám tady řekl pan dr. Smutný.
	Hovořil o tom, že Incheba majetek na Výstavišti Praha koupila a bez marže ho prodala hl. m. Praze. Není to samozřejmě pravda, Incheba koupila pouze majetek z konkurzní podstaty, koupila ho za 280 mil. Kč, městu prodala za 320 nebo 330 mil. Jestli toto není slušná marže, tak nevím, jaká by měla být. Část majetku mezitím odnesla voda, část shořela a u jednoho významného objektu, nositele stavební ceny myslím z r. 1999, to je Spirála, žádá město, aby povolilo jeho zbourání. 

Prim.  B é m :
	Pan Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážení kolegové, byl bych nerad, aby se z Výstaviště stala taková kauza jako s OpenCard. Rád bych, abychom tady řešili věcné problémy. Věcné problémy jsou v rovině, že Incheba měla smlouvu, ze smlouvy měla jasné závazky. Pak je otázka, zda závazky plní nebo neplní. Jestliže by měla např. proinvestovat do konce loňského roku částku 350 mil. Kč, rád bych věděl, zda byla proinvestována, nebo ne. Když ne, tak co s tím budeme dělat?  Vzpomínám na dobu, kdy byl ředitelem Výstaviště Karel Klíma, kdy Výstaviště platilo 50 mil. Kč městu, kdy vstup na Výstaviště byl 10 Kč, na bazén 8 Kč, kdy neexistovaly dotace bazénu, kdy na kluziště mohla chodit veřejnost, kdy tam chodily děti ze škol, a město to nedotovalo. Přesto Výstaviště vzkvétalo, vystavilo se divadlo Globe, byly tam muzikály, divadla – všechno tam fungovalo. 
	Dnes jsme v období, které bych nechtěl nazvat obdobím temna. Kdo jde na  Výstaviště, tak vidí, jak je  tam velmi pochmurno. Nerad bych, aby Výstaviště v této době bylo pouze podpojmem, že nám shořel Dětský svět, shořelo křídlo paláce. Od doby Incheby tam prý bylo už 7 požárů – ať mě někdo opraví, jestli to tak není. Byl bych rád, aby Výstaviště bylo zase výstavištěm. Jestliže to nepůjde s Inchebou, tak ať to jde s městem. S městem to již vyzkoušené máme. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Richter.

P.  R  i c h t e r :
	V krátkosti zareaguji na bývalou paní náměstkyni Reedovou, že bychom měli dát výpověď Inchebě. Můžeme ji dát dvakrát, třikrát, pětkrát. Rada schválila odstoupení od smlouvy, schválila to na můj návrh díky vyjádření právníků. Smluvní závazky jsou velmi složité. Volili jsme proto cestu kompromisní dohody i v souvislosti s požárem na Výstavišti a s finančními prostředky, které jsou v této chvíli v úschově u soudu v Praze 6. 
	Pro mne je nejdůležitější, abychom získali peníze za pojistku, abychom dostavěli levé křídlo Průmyslového paláce. Další podmínkou je pro mne, aby Výstaviště dále vzkvétalo. To, že rada posunula termín pro vypovězení, bylo na základě návrhu opozičních zastupitelů, kteří navrhovali, aby právní kanceláře nejen vymohly pojistné plnění, ale zároveň aby s Inchebou dohodly její dobrovolný odstup od smlouvy koncem r. 2010. Nevím, jestli se to advokátním kancelářím podaří. Domnívám se, že jednání bude složité. Vedl jsem několik jednání s Inchebou a vím, že je to velmi těžké a složité. Jsem přesvědčen, že tato varianta by pro město byla nejvýhodnější – téměř s okamžitou platností ukončit nájemní vztahy a získat finanční prostředky za pojistku.
	Budou z toho vyplývat další konsekvence finančního charakteru, zápočty finančních prostředků, nájmy, co do areálu Výstaviště vložila Incheba atd. Obávám se vleklých soudních sporů, které by podle mého názoru nepřinesly nic dobrého, přinesly by totální vybydlování areálu Výstaviště, protože by bylo tzv. bezvládí. Soudní spory by trvaly několik let a po dobu soudních sporů by se nám pravděpodobně nepodařilo Inchebu z Výstaviště dostat. Podala by pravděpodobně návrh na předběžné opatření a snažila by se domoci neplatnosti odstoupení od smlouvy. Soudních sporů, které možná budeme muset vést, je celá řada. Málo se jich obávám. I kdybychom všechny soudy vyhráli, i kdybychom byli maximálně úspěšní, ve finále se může stát, že Inchebu z Výstaviště úplně nedostaneme. Historicky tam měla nějaké vazby na nemovitosti, měla je ve vlastnictví, tyto nemovitosti byly předmětem odkoupení hl. m. Prahou. Cena se odpočítává z nájmu, není městem Inchebě uhrazena, zbývá uhradit zhruba 160 mil. Kč. Takovou záležitost bychom museli určitě sanovat.
	 V tomto případě se jako řádný hospodář možná přikláním k dohodě. Pokud bude dohoda znamenat, že Incheba opustí Výstaviště do konce tohoto roku, je to dobře. Pokud to bude znamenat, že Incheba uvolní pojistné plnění, tak je to skvělé. Pokud to bude jakákoli jiná varianta, je to varianta méně výhodná a jako rada a zastupitelstvo musíme zvážit, zda do takovéhoto kompromisu vůbec jít.
	Soudních sporů bych se obával, myslím, že to není krok správným směrem. Když to bude nezbytné, tak do nich půjdeme. 
	Bylo zmíněno PVA. Navrhoval jsem odstoupení od smluv s PVA o výpůjčce pozemků, nebál jsem se soudních sporů. Soudní spory jsme tento týden vyhráli, takže pozemky v Letňanech jsou volné. Hl. m. Praha je velmi úspěšné v této kauze. Budeme se snažit i s Inchebou, ale budeme velmi opatrní. 
	Co se týká Beauty Expo a Incheby, jednou jsem reagoval osobně, následně jsem požádal pana ředitele obchodních aktivit Ďuricu, aby reagoval stěžovatelům. Ve chvíli, kdy byli neustále nespokojeni s odpovědí, požádal jsem kontrolní výbor o prošetření záležitosti, což je ten nejlepší postup. Z mého pohledu si myslím, že je to obchodní vztah mezi Inchebou a Beauty Expo. Je to jejich věc, která možná skončí u soudu nebo nějakými trestními oznámeními. Nevím, jestli je město ve vztahu s Beauty Expo nějakým partnerem, to by měli říci právníci. Domnívám se, že není. 

Prim.  B é m :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Tady asi není prostor na to, abychom se přetahovali, zda je výhodnější smlouvu vypovědět nebo dohodnout se na ukončení nějakým jiným způsobem. Beru to tak, že i rada není spokojena s tím, jak se Incheba na Výstavišti chová. 
	Jedna věc je dostat současného nájemce z Výstaviště, druhá věc je, co s tím bude dál. Navrhuji, abychom do bodu II. usnesení dali:
	ukládá Radě hl. m. Prahy předložit plán dalšího fungování, neřku-li rozvoje Výstaviště s termínem do května – až bude jasná, zda to s Inchebou půjde po dobrém nebo po zlém.

Prim.  B é m :
	Prosím pana nám. Richtera, aby mi udělil slovo.

Nám.  R i c h t e r :
	Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m :
	Dovolím si tři krátké poznámky. 
	Za prvé. Petenti přicházejí s návrhem, aby rada odstoupila od smlouvy se společností Incheba. Je dobré dodat, že rada se tak odhodlala a rozhodla k 31. 12. 2009. Odhodlala se k tomu na začátku r. 2009. Hlavním důvodem byla nespokojenost s plněním smluvního vztahu. Rada se odhodlala na začátku r. 2009 ukončit smlouvu se společností Incheba k 31. 12. 2009. Je to skutečnost, která pro petenty musí být uspokojující. Dost dobře nevím, o čem hovořila kol. Konečná, když se odvolávala na nějaké historické reminiscence a požadavky.
	Za druhé. Se zděšením jsem naslouchal nejprve slovům paní Konečné a následně slovům pana Smutného. Upřímně řečeno – nomen omen v naplnění obsahu, s čím paní Konečná přišla a co posléze pan Smutný komentoval z druhé strany. Moc vás žádám, aby čas a prostor ZHMP nebyl zneužíván, byť prostřednictvím petice, k vyřizování obchodních vztahů. Ty patří k soudu nebo na arbitrážní místa. Přece není nožném, abychom tady trávili čas při vyřizování petice a dovídali se, že společnost Beauty Expo se tváří jako ten, který je vykořisťován - na začátku je vždycky nějaká smlouva, podepsaná dohoda, která řekne, jaký je nájem – nekřesťanskými nájmy, ale následně abychom zjistili, že ve skutečnosti tyto nájmy nejsou vůbec uhrazeny, že je někdo od soudu ukradl a že ve finále předseda obvodního soudu je ten, kdo podává trestní oznámení na společnost Beauty Expo. Když si uvědomím, co se skrývá v podtextu vlastní petice, přiznám se, že mi běhá mráz po vlasech i chlupech po zádech hrůzou. 
	Moc žádám, abychom si uvědomili, co se tady stalo. Tady je nějaký obchodní vztah, který má nějaké obchodní parametry, který má mít nějaké obchodní plnění, ve finále k plnění nedojde a ZHMP je zneužito k vyřizování si účtů, abychom se ve finále dozvěděli, že předseda soudu podává trestní oznámení na zde přítomné zástupce petentů. Nezlobte se, při složitém a náročném dnu, který tady od 9.15 hodin dnes máme, je i na mne dost, a to vydržím dost.
	Za třetí. S ohledem na rizika, na která upozorňoval pan nám. Richter a která se dotýkají skutečnosti, že za prvé v r. 2002 prošla pražským Výstavištěm 500letá voda a Výstaviště zničila, za druhé - že  v loňském roce bohužel došlo k mimořádné události, k požáru jednoho křídla Průmyslového paláce, došlo v konečném důsledku k enormnímu tlaku na hl. m. Prahu, ale i na naše právníky a ředitele příslušných odborů, aby s ohledem na parametry pojistné smlouvy konečným příjemcem pojistného plnění bylo hl. m. Praze, které musí v nejkratším čase zahájit rekonstrukci zničeného křídla Průmyslového paláce – přesně tyto skutečnosti, které nejsou nevýznamné a které jsou přesně tím rámujícím faktem efektivity kvality výstavnictví v této části hl. m. Prahy a tudíž i ekonomické přidané hodnoty do ekonomického fungování nejen Prahy, ale celé České republiky v oblasti výstavních komodit. S ohledem na to v důsledku složitých jednání právníků s právníky se rada na doporučení právníků odhodlala, že tuto výpověď prodlouží do 30. 4. Prosím pana dr. Lorence a paní řed. Danielisovou, aby mě opravili, kdybych to neříkal přesně. Je to tak, paní ředitelko? 

	(P. Danielisová: Usnesení rady znělo tak, že do 30. 4. se má vyjednat s Inchebou ukončení smluvního vztahu k 31. 12. 2010.)

	Děkuji za toto upřesnění.
	I s ohledem na délku a složitost soudních procesů, o kterých se pan nám. Richter zmínil, že jsou úspěchem minulého týdne, ale které v zásadě petrifikují možnost nového výstavního areálu na severní terase města, jsme se rozhodli, že se pokusíme najít řešení, které na jedné straně dá právní jistotu rozvoje areálu a na druhé straně právní jistotu konzumace pojistného plnění, které může být okamžitě umístěno jako základní finanční zdroj pro výstavbu shořelého křídla Průmyslového paláce na straně druhé. Na straně třetí umožní naplnění smluvního vztahu, na kterém je postaven vztah mezi společností Incheba a hl.  m. Prahou. To jsou povinnosti Incheby investovat do areálu jasně vydefinované finanční prostředky v jasně vydefinovaném čase a dále naplňovat podmínky vlastního nájemního vztahu. Dnes jsme téměř na konci února. Dovolím si doporučit, aby čas do 30. dubna byl hraničním kamenem, který řekne, zda jsme schopni dostát svých závazků a práv. Samozřejmě naše právní analýzy nám dávají do rukou slušnou pravděpodobnost toho, že obstojíme, na druhou stranu jistotu, že do okamžiku, než padne právoplatné rozhodnutí, nebudeme schopni s areálem nakládat tak, jak bychom chtěli, aby se výstavnictví jako obchodní komodita mohlo na území města rozvíjet.
	Taková je realita. Žijeme v naprosto reálném světě. V konečném důsledku výstupem je obsah materiálu, kterého se dnes dotýkáme.
	Pan kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, kauzou situace holešovického Výstaviště, nájemních vztahů se společností Incheba se zabývám dlouhodobě a myslím si, že docházíme do okamžiku, kdy už je třeba situaci velmi rychle a rázně řešit.
	Co se týká petice a návrhu usnesení, kdy zastupitelstvo má vzít na vědomí odpověď nám. primátora Richtera, osobně musím tuto odpověď odmítnout – že se jedná o bilaterální spor mezi jednou a druhou obchodní společností. Tady se jedná o výstavnictví, které je důležitou infrastrukturní podporou podnikatelského sektoru v hl. m. Praze. Měl jsem dojem, že vaší politické straně jde o podporu podnikání, o to, aby tady byly slušné podmínky.
	Jaký je stav současného výstavnictví? Letňany – katastrofa, holešovické Výstaviště – katastrofa, KCP – bankrotová situace. Došlo to do situace, že se sem tam někdo říká, že smlouvy jsou nevýhodné, Výstaviště vypadá tristně, shořelo tam několik pavilónů, ale dala se tady dohromady skupina podnikatelů, kteří už toho mají dost. Je tady jeden organizátor, jedna firma, která je představitelem petentů. Petentů, podle podkladů, které předal pan předseda kontrolního výboru, je několik set. Nejde o bilaterální vztah, ale o podporu nebo nepodporu podnikání, která neřešením dlouhodobého neuspokojivého stavu nastala.
	Pokud jde o další postup, podle právních analýz, které mám k dispozici, k porušení smluvních vztahů došlo a rada měla možnost smluvní vztahy se společností Incheba vypovědět a ne dávat další odklad na splnění závazku provedení určitých investic do r. 2010.  Bude po volbách, a tak se říká, že se to třeba nějak urovná a všechno pojede dál. V žádném případě není na místě jednat se společností Incheba o nějakém smluvním vyrovnání nebo o postoupení práva na pojistné plnění. Víte, že právní kanceláře Janst a Kostka a další nedoporučily tento postup. Postup vůči Inchebě nemá být prostřednictvím jednání, ale vypovězením smluv a jednoznačného razantního postupu, který hájí zájmy hl. m. Prahy a podnikatelského sektoru. Věřím, že vaší straně o to jde, že vám nejde o zájem jedné konkrétní soukromé firmy pana Alexandra Rozina nebo někoho jiného, ale že vám jde o celý podnikatelský sektor v Praze. Myslím si, že je současnou tristní situací v Praze zasažen, a proto tady máme tuto petici.

 Prim.  B é m :
	Pan náměstek má druhý příspěvek.

P.  R i c h t e r :
	Pane kolego Witzany, co je to jiného, než bilaterální vztahy mezi Beauty Expo a Inchebou Praha, co s tím má město společného? Jak můžeme vstoupit do těchto vztahů, kde padají trestní oznámení? Někdo asi ukradl peníze – nerozumím tomu. Co to je jiného? Jak takovouto věc může hl. m. Praze řešit jinak, než že předkládám radě výpověď ze smlouvy. To je to, co říkáte. Všichni říkáme totéž. S kauzou jste seznámen, ale schválně to posouváte jinam. Jsem připraven, aby vás rada pověřila vyřešením problému Incheba. Vezmete za to politickou odpovědnost a můžete dát výpověď. Já to takto snadno nedokáži. Máme nějaké právní posudky, máme odpovědnost vůči majetku na Výstavišti. Nemůžeme udělat jednotlivé kroky, kdy vám vaše pozice v rámci opozičního zastupitele umožňuje vynášet jednoduché soudy, ale  pro nás to tak jednoduché není. 
	Že jsou problémy s pojistným plněním a že se ho musíme pokusit získat od soudu, to je náš úkol, bez toho nemůžeme dál pokračovat. Tyto dvě kauzy jsou provázány. Že se snažíme ukončit působení Incheby na Výstaviště, to je také pravda. 
	S plnou odpovědností říkám, že smlouva uzavřená mezi hl. m. Prahou a Inchebou by nebyla nevýhodná, pokud by Incheba plnila závazky z této smlouvy vyplývající. Nebyla by nevýhodná, pokud by tam bylo v budoucnu proinvestována 1 mld. Kč.  Výpověď jsme dávali ve chvíli, kdy Incheba neproinvestovala 300 mil. v tom časovém harmonogramu, kdy měla. Smlouva je ale daleko složitější. Je také pravda, že město mělo plnit také své závazky z této smlouvy jako je výkup pozemků od teplárny, což se také nestalo. Soudní spory budou vleklé a složité. Jsem ale přesvědčen, že stojí zato jednání dotáhnout. V tuto chvíli to není v mé kompetenci, nejsem za to „zodpovědný“. Plná váha odpovědnosti je na advokátních kancelářích. Mají jasný úkol. Úkol byl navržen opozičními zastupiteli, kteří se v této problematice pohybují, protože mají historickou povědomost právě o Výstavišti. Protože jsme rozumní a chceme to vyřešit, k tomuto řešení jsme přistoupili, a vy nám to v tuto chvíli vyčítáte. Myslím si, že to není dobře.
	Tvrdé kroky se dají učinit kdykoli. Musíme naslouchat právníkům. V tuto chvíli celou věc řeší právníci, počkejme si do dubna, kdy bude jasné řešení.

Prim.  B é m :
	Pan  Witzany podruhé, pak si dovolím uzavřít rozpravu.

P.   W i t z a n y :
	Pane náměstku, myslím si, že se naše stanoviska v zásadě blíží. Jsem zastáncem tvrdšího postupu, vy možná měkčího – uvidíme, s čím přijdete v dubnu. Opakuji, že neřešíme stížnost jedné společnosti, ale nějakého seznamu petentů. Neposouvejme petici do roviny bilaterálního sporu.
	Chtěl jsem ještě požádat pana primátora o informaci, protože zástupce petentů mě informoval, že jim není známo, že by předseda soudu podal na jednatele společnosti trestní oznámení. Nemohli na to reagovat a rádi by k tomu získali více informací. Pouze interpretuji stanovisko petentů, že o žádném takovém trestním oznámení neví.

Prim.  B é m :
	V tuto chvíli závěrečné slovo předkladatele.

P.  H o f f m a n :
	Je mým zvykem pozvat ty, kteří nemohli na jednání zastupitelstva vystoupit, a vyslechnout je. Slibuji, že s těmi, kteří nemohli vystoupit, se sejdu a rád se seznámím s jejich vystoupením. Chci také informovat, že kauza bude pokračovat na půdě Parlamentu ČR, neboť mě oslovil předseda petičního výboru Parlamentu ČR František Laudát, abych mu poskytl veškeré podklady, protože petice dorazila do petičního výboru Parlamentu ČR. Jen sděluji zastupitelům, že tato petice bude mít zřejmě své pokračování na půdě Parlamentu ČR.
	 Byl bych rád, kdyby zastupitelé hl. m. Prahy schválili usnesení tak, jak je navrženo.

Prim. B é m :
	Předávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrhový výbor obdržel dva doplňující návrhy k usnesení – jeden od paní zastupitelky Reedové, druhý od paní zastupitelky Kolínské. Předložím je v pořadí, jak byly doručeny – jsou to doplňující návrhy, nikoli protinávrhy.
	Doplňující návrh paní zastupitelky Reedové. V ukládací části se přidává další bod, a sice ukládá radě ukončit smlouvy týkající se areálu Výstaviště uzavřené se společností Incheba Praha s. r. o. 
	Prosím předkladatele, aby řekl, zda se s tímto návrhem na doplnění usnesení ztotožňuje.

P.  H o f f m a n :
	Již jsem řekl, že trvám na usnesení tak, jak je připraveno. Myslím si, že toto usnesení nemá význam, již existují a jsou obsahem dopisu nám. primátora Richtera.

P.  S a m k o v á :
	V tom případě je to protinávrh a budeme o tom také tak hlasovat.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tomto protinávrhu. Pro 18, proti 10, zdrželo se 33. Návrh nebyl přijat.

 P.  S a m k o v á :
	Je zde ještě doplňující návrh k usnesení od paní zastupitelky Kolínské, která chce doplnit úkol radě. Ukládá radě hl. m. Prahy předložit zastupitelstvu návrh koncepce fungování a rozvoje areálu Výstaviště Praha v termínu 10. 5. 2010.
	Prosím, aby se pan předkladatel vyjádřil, zda se s tím ztotožňuje.

P.  H o f f m a n :
	Myslím si, že návrh není špatný, ale neztotožním se v tuto chvíli. Dokud nebudou vypořádány vztahy s Inchebou, je velice těžké připravovat nějaký materiál. Vztahy mohou trvat dlouho. Kdybychom věděli, že budou v dubnu vyřešeny, takový návrh bych podpořil. 

P.  S a m k o v á :
	Předkladatel se v tuto chvíli neztotožňuje a budeme o návrhu paní Kolínské hlasovat jako o protinávrhu.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o tomto protinávrhu. Pro 18, proti 12, zdrželo se 29. Návrh nebyl přijat. 

P. S a m k o v á :
	Nyní můžeme hlasovat o usnesení k tisku Z 326 tak, jak je předložil předkladatel – předseda kontrolního výboru. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Pro 59, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, máme před sebou změny ve výborech. Slovo má kol. Bednář.

P.  B e d n á ř :
	 Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych vás informovat, že jsem 22. února dostal dopis od pana zastupitele Miroslava Pocheho, kde mi sděluje svou rezignaci na post místopředsedy výboru pro kulturu a volný čas. Současně navrhuje na tento uvolněný post místopředsedy stávajícího člena výboru pana Františka Adámka.
	Pan zastupitel Poche uvádí, že obě změny byly projednány v zastupitelském klubu ČSSD. 
	Chtěl bych poprosit vážené zastupitelstvo, aby a) vzalo na vědomí rezignaci pana zastupitele Pocheho na funkci místopředsedy výboru pro kulturu a volný čas, b) aby zvolilo pana  Františka Adámka místopředsedou tohoto výboru. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Další přihlášení nejsou. Tuto část schváleného programu mohu uzavřít. Budeme hlasovat o návrhu, který přednesl pan zastupitel Bednář. Pro 57, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Máme před sebou interpelace. První je přihlášena paní zastupitelka Gušlbauerová. 
	Prosím pana 1. nám. Blažka, aby řídil tento bod.

P. G u š l b a u e r o v á:
	Jsem pro budování cyklostezek v Praze, ale musí se dodržovat stanovená cena, kvalita a výsledky výběrového řízení a ne, jak to dopadlo s vysočanskou cyklostezkou. Ta ve mně vyvolává hodně nejasností a otázek. Proto je položím.
	Stavba cyklostezky měla stát 86 mil. Kč. Jaká je konečná částka? 140 nebo 150 mil. a proč? Co stavbu prodražilo a kdo to schválil? Odpovídá kvalita cyklostezky její ceně? Je pravda, že dva mosty cyklostezky nejsou využité a dělníci je zasypali? Proč práce zdražily a  proč dodatečné úpravy? Proč trasa vede po mostech nad terénem? Kdyby nevedla po mostech, mohli bychom náklady snížit. Jak to bylo s nevýhodnou směnou pozemků? Neobvyklým rozhodnutím byla výměna stavebně připravených pozemků za bezcenný násep v průmyslové oblasti. Kdo to rozhodl? 
	Děkuji za pozornost a prosím písemnou odpověď.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Hulinský – téma mýtné.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, v r. 2008 jsme v rozpočtu hl. m. Prahy měli na mýtné 6 mil. Kč.  V r. 2008 jsme na mýtné použili změnou rozpočtu téměř 30 mil. Kč. Rád bych věděl, na co jsme téměř 30 mil. Kč použili, co za ně máme . Rád bych, aby mi pan radní Šteiner nebo pan nám. Richter – podle kompetence – dali možnost, abych viděl, zda za to byly např. projekty a studie. Rád bych si je přečetl, co jsme za 30 mil. Kč dostali. Prosím o písemnou odpověď včetně podkladových materiálů, co jsme si za tyto finance koupili.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Šteiner jistě poskytne. Další interpelace, pane doktor.

P.  H u l i n s k ý :
	Tato interpelace směřuje k panu radnímu Šteinerovi. Na konci února má dojít k vyúčtování skutečných nákladů Dopravního podniku za r. 2009. Předpokládám, že k tomu prostřednictvím společnosti ROPID dojde a že nám budou poskytnuty veškeré informace včetně případných nutných řešení již na březnovém zastupitelstvu. Určitě si uvědomujeme, že jsem v loňském roce upozorňoval na to, že v rámci neproplacených faktur jsou informace, že nejsou plněny a rád bych věděl, jak se to objeví ve vyúčtování r. 2009, případně jaká opatření pan radní, abychom dostáli svým závazkům vůči Dopravnímu podniku, bude navrhovat a zda náhodou na má slova, kdy ODS nepodpořila navýšení rozpočtu dle mého návrhu, nakonec nedojde. Prosím o písemnou odpověď.

Nám.   B l a ž e k :
	Pan dr. Habrnal.

P.   H a b r n a l :
	K interpelaci mě vyprovokovalo jednání na výboru životního prostředí. Na tomto jednání byla projednávána koncepce Lesů hl. m. Prahy a .....(nesrozumitelný název), který zabírá okraj Prahy a všech lesů uprostřed. Zajímavým prvkem, který v lesích vyčuhuje, jsou průseky pro vedení plynovodu a průseky pro vedení sítě vysokého napětí. Musím poděkovat radnímu Štěpánkovi, že se problematice lesů věnoval. Myslím si, že to bylo jeho hobby. Je to vidět, protože v této oblasti bylo hodně uděláno.
	Na druhé straně by mě zajímalo, co bylo uděláno pro to, aby se ztratila obrovská ochranná pásma od napětí 22 kW, 110 kW, které jsou jednak ve vlastnictví Pražské energetiky a jednak ve vlastní České přenosové soustavy. Byl bych rád, kdyby mi nový pan radní odpověděl na dotaz, zda byly kontaktovány tyto dvě firmy. Je podstatné, zda ochranné pásmo má 30 metrů, jak je tomu u vrchního vedení, nebo metr nebo 3 metry u podzemního vedení. Ve světě je tento trend jednoznačný, ve vnitřní Praze také, tady jsou kolektory a vedení jsou vedena pod zemí, ale okrajové části Prahy jsou zadrátované, jsou to hektary pozemků, které jsou takto obětovány pohodlnosti společnosti, která – pokud by dobře investovala – by nám mohla pomoct a pozemky by moh ly být využity ke zcela jiným účelům.
	Omlouvám se panu radnímu pro životní prostředí, že tato interpelace probíhá ve chvíli, kdy vstoupil do své funkce, ale radní Štěpánek byl odvolán na podzim a od té doby nebylo možné se na nikoho obrátit, pokud bych se neobracel na pana primátora. To mi připadalo nevhodné. V tuto chvíli žádných sto dnů hájení, pane radní, do práce a čekám vaši odpověď. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Dále je přihlášen Karel Klíma – Olivova nadace.

P.  K l í m a :
	Budu interpelovat pana radního Pešáka, i když si myslím, že slovo interpelace není ten přesný termín toho, o čem chci hovořit, protože pan radní udělal v případě Olivovy nadace obrovský kus práce. Bohužel, současný stav je takový, že mám pocit, že je třeba pomoci mu v tom, aby se ještě některé věci dokončily.
	Pronajímáme velký areál v Říčanech Olivově nadaci, někdy od r. 1992. Smlouva je historicky uzavřena na 25 let. Olivova nadace poté, co nemohla vykonávat činnost léčebny, vytvořila občanské sdružení Olivova léčebna. Jsou tam léčeny děti s respiračními chorobami, s obezitou atd. Je to velmi potřebné zařízení, které slouží nejen pražským dětem, ale pomáhali jsme tam i dětem z Afgánistanu atd. 
	Areál pronajímáme Olivově nadaci za 12 Kč ročně. Ke své hrůze jsme zjistili, že Olivova nadace pronajímá tento areál léčebně za 1200 tis. Kč ročně. Samozřejmě léčebna potřebuje peníze na léčení a na to, k čemu je určena a nikoli za to, aby platila záležitost nájmu.
	Pokusili jsme se jednat s nadací v tom smyslu, že město by nemělo námitek, aby se uzavřel dodatek číslo 4 ke stávajícím smlouvám a aby to Olivova nadace pronajímala za stejné peníze jako to pronajímá od města, to znamená za 12 Kč léčebně. Nadace nás velmi prudérně, až sprostě odmítla. Dochází tam k výměně našich zástupců ve správních radách, nechtějí přistoupit na naše návrhy námi delegovaných lidí do správních rad. Nadace se chová způsobem, který nemá obdoby. Není to nájemce, ale usurpátor tohoto prostoru.
	Navíc tam v této chvíli proběhla kontrola města, která sice nic nezjistila, ale mám hodnověrně prokázáno, že prostředky, které z pronájmu získává, to znamená 1200 tis. Kč ročně, má správně investovat do majetku města, to znamená do objektu v Říčanech. Nejméně po dva roky se tak nestalo, žádná investice neproběhla. Znamená to, že Olivova nadace zneužívá tyto prostředky ke mzdám nebo jiným řešením činnosti nadace. Považuji to za nedostatečné zjištění kontroly, protože je to velmi závažný prohřešek.
	Požádal jsem, abych dostal informace o tom, kolik město dále vkládá do tohoto prostoru a zjistil jsem, že v minulých dvou letech město dalo na obnovu, rekonstrukci a modernizaci říčanského prostoru zhruba 3,5 – 4 mil. Kč, v letošním roce je plánováno 3 mil. Kč. Chováme se jako odpovědný hospodář, jako odpovědný pronajímatel, ovšem nadace na nás reaguje způsobem, který říká, že s námi nechce mít nic společného a že si bude hospodařit po svém.
	Domnívám se, že pokud by neměl být přijat dodatek 4, který je stvořen poté, co pan primátor napsal velmi ostrý dopis nadaci a požádal o řešení, měl by pan radní dostat za úkol jednat o vypovězení nebo o ukončení smlouvy s Olivovou nadací. Velmi se obávám, že Olivova nadace mimo jiné spěje k tomu, že by s největší pravděpodobností chtěla ukončit činnost léčebného domu dětí a případně objekt pronajmout na lukrativnější záležitost, což je dnes běžné.
	Prosím, zda by bylo možné věnovat pozornost stavu, který se děje v léčebně v Říčanech, v Olivově nadaci a vztahům s městem, protože jsou v této chvíli mimo smluvní vztahy. 

Nám.   B l a ž e k :
	Další interpelace pan Klíma.

P.  K l í m a :
	V další interpelaci se obracím na pana radního Šteinera. Nejsem dvakrát vzdělaný techniky, tak se omlouvám, kdybych něco trochu zmotal.
	Z tisku a z informací, které mám v tuto chvíli k dispozici jsem se dozvěděl, že jednotka dopravní cesta tramvaje připravuje projekt přechodu z tramvajových kolejnic MT1, což jsou žlábkové, na nové kolejnice 49, což je železniční profil a že dokonce již byly zakoupeny kolejnice s novým profilem, které by se měly použít při rekonstrukci. Podle názoru odborníků, pokud by došlo k totální změně kolejí - asi by byla pospěšná z toho důvodu, že železniční koleje jsou daleko levnější, by se musela provést výměna kolejového vedení v Praze komplexní, odhaduji, že by to bylo během pěti let, s nákladem asi 15 mld. Kč. 
	Protože na každém zastupitelstvu – mimo dnešního – slyším nářky nad tím, jak Dopravní podnik hospodaří, jak ho město musí stále držet nad vodou, aby byl schopen provozovat, je mi záhadou – a to je otázka, kterou kladu na pana radního, kdy a jak představenstvo Dopravního podniku a dozorčí rada byly informovány o tomto řešení, které je doloženo tím, by byly zakoupeny určité koleje, ať už na Lehovec nebo kamkoli jinam, a jak je zabezpečeno případné financování celé záležitosti včetně souvisejících technických problémů, které s tím souvisí – soustruhy na opravu a údržbu kol atd. 
	Jakou má město Praha informaci o tomto záměru a jak jej chce finančně v budoucnu řešit?
	Zcela na okraj bych řekl, že vím, že se v této chvíli počítá s výměnou kolejiště na připravované odstávce drážního tělesa Plzeňská ulice směrem na Motol atd. Chtěl bych připomenout, že se jedná o čerpání prostředků z evropských fondů – jak jsem byl informován. Považuji to za poměrně velký hazard. Pokud se některé věci nezdaří, nevím, zda budeme prostředky čerpat oprávněně.

Nám.   B l a  ž e k :
	 Krátká reakce pan Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Vycházíte evidentně z článku deníku Právo, což asi nepřekvapí. Správně jste v úvodu interpelace podotkl, že tato záležitost je na odborný seminář. Rád písemně detailně odpovím. V této chvíli chci říci, že není pravda, že zavedením kolejnic S49 musíme do limitovaného termínu změnit vše. Není to tak. Děkuji i to, že jste zmínil ve své interpelaci to, že tyto železniční koleje jsou podstatně levnější než žlábkové koleje. To je hlavní důvod, proč do budoucna chceme k této technologii přecházet.
	Písemnou odpověď poskytnu a příslušní odborníci Dopravního podniku, kteří absolvovali ČVUT právě v těchto oborech a jsou připraveni tento odborný seminář vést, vám detailně a fundovaně vysvětlí, proč Dopravní podnik k těmto krokům přistupuje. Důvody jsou zejména finanční.

Nám.  B l a ž e k : 
	Dále jsou písemné interpelace. Následuje interpelace paní Kolínské s názvem Smrti blíž.

P.  K o l í n s k á :
	 Je to interpelace na pana radního Janečka. Nebyl týden, abychom se v novinách nedočetli o člověku, který zemřel, protože venku byla velká zima. Většina těchto lidí zemřela  v Praze. Tuhá zima opět připomněla, že podpora sociálně nejslabších občanů je v Praze na úplném okraji zájmů radnice. Máme vyhlášky proti bezdomovcům, vyhlášku zakazující žebrání nebo např. telefonní seznam ulic a veřejných prostranství, kde se nesmí pít alkohol, ale nemáme plán, jak těmto lidem pomoci. Praha ani po dvou letech příprav nemá  akční plán řešení problematiky bezdomovectví.
	Radnice v současné době nabízí služby bezdomovcům jen pokud splní určité podmínky, které jsou pro řadu lidí v jejich situaci nesplnitelné. Opravdu musí člověk, který nechce v noci umrznout, mít nulovou hladinu alkoholu v krvi? Opravdu musí trpět zanesení do databáze, o  které nikdo neví, proč se buduje? Opravdu se může osprchovat jen ten, kdo je za to schopen zaplatit? 
	Je zřejmé, že sociální služba, která by fungovala úplně bez bariér, jak je to běžné např. v Irsku nebo ve Velké Británii, zde zcela chybí. A ani v době extrémních mrazů neuměla Praha zvýšit aspoň dočasně kapacitu lůžek pro lidi bez domova?
	 Bezdomovci se u nás často stávají terčem odsudků a pohrdání. Místo vzývaných systémových řešení se rozjíždí předvolební populismus a oprašují se recepty z dob Rakouska-Uherska. Je však třeba si uvědomit, že každá země a každé město má takové bezdomovce, jaké si zaslouží. Pokud nám bezdomovci smrdí a překážejí, není o jejich vina. Stačí se podívat do blízkého zahraničí – Rakouska a Německa.  Bezdomovci tam nesmrdí ne proto, že by byli o tolik kultivovanější, ale díky tomu, že mají v každém větším městě na výběr hned z několika míst, kde si mohou zdarma vyprat a vysprchovat se. Nikdo také nemusí zabírat místo v nočních tramvajích a autobusech, protože nabídka noclehů je dostatečná, a to včetně těch neformálních
	 Vím, že se pan radní asi úspěšně pokoušel zavést i některé nové věci pro  bezdomovce, jako např. mobilní lékařskou službu, ale přijde mi, že situaci v zimě nezvládl. Pane radní Janečku, začněte prosím pracovat na nápravě. 

Nám.  B l a ž e k :
	Co jste tady prohlásila, není v žádném případě pravda. Prosím paní Alinčovou, potom pana radního Pešáka.

P.   A l i n č o v á :
	Chtěla bych reagovat na slova paní kolegyně. Za prvé – že jsme nenavýšili kapacitu. Kapacitu jsme navýšili o sto procent. Za dobu mrazů jsme ubytovali 10 tisíc klientů.
	Pokud se týká alkoholu, byla udělena výjimka, brali jsme na loď Hermes i klienty mírně podnapilé. Pouze tři klienty, kteří byli velmi agresivní, jsme odmítli a odvedla je Městská policie.
	Pokud se týká financí, po celou dobu mrazu na lodi Hermes byla služba nabízena zcela zdarma. 

 Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Pešák.

P.  P e š á k :
	Potvrzuji to, co říkala kol. Alinčová. Mohu doplnit, že mimořádný režim, kdy byla tolerance k alkoholu na lodi Hermes a v dalších ubytovacích zařízeních pro bezdomovce, jsme zrušili minulé pondělí. Od 3. ledna bylo možné se ve všech zařízeních provozovaných městem i neziskovými organizacemi ubytovat i s určitou mírou alkoholu ve chvíli, kdy se  bezdomovec nechoval agresivně.
	Za druhé. Upustili jsme od vybírání symbolického poplatku 20 Kč – ani tuto částku za noc jsme nevybírali. Samozřejmě nejen praní prádla, ale i jeho rozdávání bylo k dispozici. Myslím si, že Městské centrum sociálních služeb v tom odvedlo velký kus práce. 
	V době, kdy jsem kol. Janečka zastupoval, jsem se několikrát zúčastnil rozdávání polévek, byl jsem se asi dvakrát podívat na lodi, jak to tam v noci vypadá. Vůbec to není tak, jak popisujete. 
	Samozřejmě, že služeb pro různé sociální skupiny lidí by za určitých podmínek mohlo být více, ale stejně tak platí, že nabídka vždycky tady bude. Když bude kapacita služeb větší, nabídka služeb bude jen přitahovat další konzumenty nejen z jiných měst republiky, ale mnohdy i ze zahraničí.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol.  Vodrážka.

P.  V o d r á ž k a :
	Z příspěvku kol. Kolínské žasnu, protože legalizovat to, když je někdo pod vlivem alkoholu a tím ho zvýhodňovat a pouštět do zařízení – každý přece máme dodržovat nějaká pravidla. I ti bez domova musí na nějaká pravidla přistoupit. Není možné toto legalizovat.
	Když přijdu domů a mám také někdy pod kulichem, tak mě manželka také nechce pustit domů. Myslím, že na to není třeba přijímat žádné další opatření.

Nám.  B l a ž e k :
	Další interpelace paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	 V souvislosti s novým rokem si ...  chci pana předsedajícího požádat, aby v sále zjednal klid, téměř se neslyším.

Nám.  B l a ž e k :
	Žádám všechny zúčastněné, aby se zklidnili. Děkuji.

P.  K o l í n s k á :
	V souvislosti s novým rokem si mnoho občanů chtělo koupit celoroční jízdenku na MHD, což je věc velmi chvályhodná. Lidé tím Dopravnímu podniku dávají peníze dopředu a zavazují se k tomu, že ji budou využívat a snižují administrativní náročnost při prodeji např. každý měsíc nebo každé čtvrtletí. I když je možné si tento kupón koupit na geniální, velmi technicky vyspělou OpenCard, má to jeden háček. Tuto předplatní jízdenku si nemůžete koupit 1. února, ani 1. března. Dopravní podnik stále nezavedl klouzavou celoroční jízdenku, a to ani tu, která je personalizovaná, ale dle mé osobní zkušenosti ani tu anonymní – přenosnou. Myslím, že je načase, aby se město jako jediný akcionář Dopravního podniku zamyslelo nad složitostí, nepřehledností a malou flexibilitou tarifů. Toto je jen špička ledovce. Stále chybí např. zvýhodněný balíček jednotlivých jízdenek a další věci, např. když jedete za Prahu autobusem a řidič neví, jakou vám mí jízdenku prodat. Tarifní podmínky jsou tak složité, že pokud tam nejezdí 10 let, tak to nemůže v tu chvíli vymyslet.
	Žádám nejen pana radního Šteinera, ale radu jako valnou hromadu Dopravního podniku, aby udělali tarif pražské integrované dopravy natolik přehledný, jednoduchý a flexibilní, aby nakupování jízdenek nebylo za trest.

Nám.   B l a ž e k :
	Bude písemná odpověď. Pan Štěpánek – technická.

P.  Š t ě p á n e k :
	Obávám se, že počet zastupitelů v sále klesl pod usnášeníschopnost. Prosím o kontrolu a buď pokračovat v jednání, nebo se rozejít.

Nám.  B l a ž e k :
	Je to relevantní připomínka. Prosím všechny, aby se dostavili do jednacího sálu. Podle karet je nás 44, ale v sále není tolik přítomných. Prosím o vysunutí a zasunutí karet. Je přítomno 36 zastupitelů, což je dostatečný počet. Můžeme pokračovat dál. Paní kol. Drhová.

P.  D r h o v á :
	Má interpelace se týká toho, že v poslední době se náš zastupitelský klub potýká s problémy ohhledně získání informací z odboru městského investora. Jako první, na co jsem chtěla upozornit je, že jsme opakovaně žádali o supervizi na tunel Blanka. Je s podivem, že se tento materiál volně pohybuje mezi novináři, a my jako zastupitelé se k němu nemůžeme dostat. Chtěla jsem touto formou požádat o nápravu a o poskytnutí tohoto materiálu.
	Druhý dotaz, který směřoval na tento odbor, se týkal informací ohledně nově zahájené výstavby komunikace Nová Ves, kde se také staví inženýrské sítě. Komunikace je zajímavá tím, že vede do blízkosti přírodního parku Prokopské údolí. Touto stavbou se zde otevírá prostor pro výstavbu nové rezidenční čtvrti 60 – 70 rodinných domů. Určitě pan starosta Vodrážka by mi potvrdil, že se městská část stavěla a staví skepticky k této výstavbě s tím, že také bylo řečeno, že se nebude podílet na výstavbě inženýrských sítí a ani komunikace. 
	O to je překvapivější, že tato stavba, kterou město zahájilo, je financována z odboru městského investora. Chtěla jsem se dopátrat, jaké jsou podněty pro rozhodnutí, že se bude financovat právě tato stavba. Zajímá mě, jaká je její výše.
	Za druhé mi není zcela jasné, proč je právě vybrána stavba, která vede do nezainvestovaného přírodně cenného území, kde podle územní studie vyplývá, že co se týká investičních sítí, bude se jednat o nejdražší parcely v Praze. Územní studie, která byla pro tuto lokalitu zpracována, hovoří o 215 mil. Kč potřebných na zainvestování této lokality. Když se podíváme na to, že řada městských částí se potýká s kanalizací a s údržbou stávajících komunikací, hlava mi nebere, kde se toto rozhodnutí vzalo. Můžeme tyto informace dostat?

Nám.  B l a ž e k :
	Pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Krátkou reakci na druhou část vaší interpelace, paní kolegyně. Je to akce, která je jednou z několika etap dostavby technické vybavenosti v této oblasti. Tato je specifická tím, že vznikla na základě podnětu skupiny občanů, dokonce sdružení občanů, kteří jsou zorganizováni pod jednou hlavičkou a spolufinancují tuto akci svým vlastním podílem nákladů, který přesahuje 50 % nákladů na dostavbu technické vybavenosti v této lokalitě. Odpovím písemně se všemi podrobnostmi, zařídím, aby OMI zpracovalo podrobnou odpověď.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Witzany – stavební technický dozor Blanka.

P.   W i t z a n y :
	 Vážený pane předsedající, dámy a pánové, jak jste možná zaznamenali, spolu s kol. Petrou Kolínskou jsme měli tu výsadu, že se nám dostala do ruky zpráva supervizora společnosti Grit(?), kterou si zadal odbor městského investora. To, že vypracování této supervize bylo zadáno, musím ocenit, je to jistě pozitivní. Na druhou stranu jsem hluboce znepokojen, ba přímo zděšen tím, že v případě, kdy přináší špatné zprávy, nepříjemná zjištění, tak místo toho, aby byla zjednávána náprava, je kriminalizován supervizor, je popíráno všechno to, co je v této supervizi řečeno. Připomíná mi to situaci kolem projektu OpenCard, kdy si město zadá forenzní audit od renomovaných poradenských společností, a místo toho, abychom se bod po bodu zabývali nápravou, tak je zde snaha tuto zprávu rozmělnit, zpochybnit a zamítnout jako takovou.
	K situaci městského okruhu, stavby Blanky. To podstatné, co supervize říká je, že zde je nedostatečná kontrola, nedostatečný stavební či technický dozor. Konkrétní doporučení supervizora je, že by zde mělo být 50 - 60 pracovníků stavebního technického dozoru, a podle zjištění supervizora je jich podstatně méně.  V reportáži v České televizi, která je odmítnuta v tiskové zprávě Magistrátu, bylo uvedeno, že těchto pracovníků je pouze 14. Těchto 14 pracovníků vyplývá ze samotné reakce inženýringu Dopravních staveb, společnosti, která je odpovědná za technický dozor, v reakci na zprávu supervizora, kde se k tomu bodu 11 zprávy supervizora skutečně říká, že na stavbě 079 má mandatář k dispozici 8 pracovníků technického dozoru, na stavbě 0080 tři pracovníky technického dozoru, na stavbě 9515 tři pracovníky, dohromady tedy 14. Je to asi čtvrtina toho, co podle mezinárodních standardů by na této stavbě mělo být.
	To, že se jedná o stavbu velkou, významnou a také riskantní z hlediska prováděné technologie, všichni víme. Nemusím zmiňovat propady půdy ve Stromovce, domy poblíž Letné a v ulici Korunovační jsou všechny obehnané lešením, stavební zásahy do těchto domů, o kterých jsem nevěděl, na posledním jednání dopravního výboru byly bagatelizovány. V televizi jsem viděl stavební zásahy do bytů obyvatel, které jsou více než necitlivé. Doufám, že zde nedochází k závažným poruchám. Je to otázka bezpečnosti a odpovědnosti města za to, že tato stavba probíhá tak, jak má, že je zde dostatečná kontrola. Zpráva supervizora říká, že tomu tak není.
	Za druhé je to otázka finanční, protože stavební dozor by měl zajistit, že vše, co máme zaplatit, je také provedeno. Zpráva supervizora toto významně zpochybňuje. Požádal bych o nápravu. 
	Především doufám, že zprávu supervizora dostanou příslušné výbory k projednání, aby se jí mohly zabývat. Za druhé žádám o nápravu, ne aby pan ředitel Toman podával trestní oznámení na supervizora nebo na někoho jiného, ale aby se město zabývalo problémy, které se týkají jak městského rozpočtu, tak tisíců obyvatel města.

Nám.  B l a  ž e k :
	Bude písemná reakce. Další interpelace kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Mrzí mě, že pan radní není schopen odpovědět.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Šteiner chce odpovědět.

P.  Š t e i n e  r :
	Nechte si své invektivy, pane kolego, chtěl jsem vám odpovědět. Své odsudky si nechte pro slečnu Neumannovou z České televize. Odkazuji vás na písemné dvoustránkové stanovisko, které po odvysílání skandální a nepravdivé reportáže v Reportérech ČT toto pondělí hl. m. Praha umístilo na své webové stránky. Věřím, že je pilně studujete a rád zkonstatujete, že polovina z toho, co jste nám zde právě přečetl, je nepravda.
	Hovořil jste o tom, že vy a slečna Kolínská jste měli tu výsadu si číst zprávu supervize. Gratuluji vám, tuto výsadu jsem neměl. Je zajímavé, že máte větší výsady než příslušný člen rady.  Ve chvíli, kdy se média začala na tuto kauzu dotazovat, seznámil jsem se s ní a také jsem se seznámil se skutečností, že celá věc je vyšetřována Policií ČR, nikoli z podnětu ing. Tomana, jak jste tady nepravdivě tvrdil, ale z důvodu řady trestních oznámení týkajících se tunelu Blanka je vyšetřování Policií ČR. Jistě ani vy, Jiří, ani já nechceme ovlivňovat nezávislé vyšetřování Policií ČR. 
	Na vaši interpelaci rád poskytnu odpověď, která bude obsahovat z velké části to, co již od pondělní noci je na webu hl. m. Prahy. Pokusím se doplnit o případné nové skutečnosti, které od to doby nastaly – zda nastaly. Vyzývám vás: zanechte v předvolebním boji zasahování do nezávislé činnosti orgánů činných v trestním řízení. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Witzany další interpelace.

P.  W i t z a n y :
	 Děkuji vám, Radku, je to já o voze a vy o koze. Žádal jsem o nápravu, nechci se bavit o trestním oznámení.
	Jedná se o dvě interpelace. Stručný dotaz se týká smluvních vztahů se společností Veolia. Je to závažný problém a měli bychom se jim zabývat a měli bychom se podívat na začátek. 
	Byla tady řeč o privatizaci společnosti PVK, distributora vody v hl. m. Praze. Tato privatizace byla kritizována. Mám dotaz na nového radního pana Marečka: jak vypadá privatizační projekt? Prosím o kopii, o informaci o podmínkách privatizačního projektu a o odpověď na to, zda tento privatizační projekt je současným provozovatelem vodovodů a kanalizací dodržován. Předpokládám, že odpověď dostanu písemně. 
	Další interpelace se týká Slovanské epopeje. Rád bych reagoval na odpověď nám. Milana Richtera, kterého zde bohužel nevidím. Nevím, jestli mě poslouchá. Ve svém podnětu jsem vycházel z podnětu pana arch. Kuklíka, který se týkal celé situace okolo projektu Slovanské epopeje a toho, jak dále. Pan náměstek mě ve své odpovědi obvinil, že hájím zájmy soukromé společnosti. Chtěl bych zdůraznit, že jsem tuto projekční architektonickou firmu nevybral, vybralo ji město a investovalo do projektu. Pouze jsem se ptal, zda tato investice není zmařena z těch či oněch důvodů. Nechápu, jak pan nám. Richter došel k tomu, že bych hájil soukromé zájmy. Věřím, že výběr proběhl na bázi řádného výběrového řízení. Jediný dotaz je, zda prostředky nebyly marně vynaloženy.
	V druhé části odpovědi pan nám. Richter zcela dává za pravdu dalším faktům, které  uvádí pan architekt a které jsem rekapituloval ve  své interpelace, a to že tzv. dědici Muchovy epopeje  nemají žádná práva a nemělo by s nim být v tomto smyslu jednáno. Děkuji, že jsme se na tomto shodli.
	Na druhou stranu je otázka, proč pan nám. Richter nehájí zájmy města a nepostupuje razantně ve věci Slovanské epopeje, a to např. tak, že by Slovanská epopej byla odstěhována z Moravského Krumlova, ze současného zámku, který je vlastněn společností Incheba. Je tady určité právní riziko, že společnost Incheba bude požadovat náhradu od hl. města Prahy za úschovu majetku města. Mám indicie, že tato společnost prostředky požadovala, minimálně se  z veřejných zdrojů objevilo, že byly požadovány prostředky po Moravském Krumluvu i po hl. m. Praze. Z titulu úschovy této sbírky společnost Incheba žádala o podporu z veřejných zdrojů na rekonstrukci zámku. 
	Tady by bylo možné jednoduché razantní řešení – Slovanskou epopej převézt do Prahy, uschovat v depozitáři a hledat její vhodné umístění. Pan nám. Richter říká, že máme milion problémů se společností Incheba, tak tento řešme rázně. Nečekejme, kdy společnost Incheba začne vymáhat další pohledávky vůči hl. m. Praze a odstěhujme tento nezpochybnitelný majetek města do Prahy, uschovejme jej a pokusme se tuto situaci řešit. Jedna z možností je využít projektu, který existuje. Pokud bude vypovězena smlouva se společností Incheba, nic nebrání vzít projekt, který si město pořídilo, zrealizovat ho. Slyšel jsem, že radní Pecha zmínil možnost existence japonského investora, který by rekonstruoval Průmyslový palác nebo nějaký jiný prostor, kde by mohla být sbírka umístěna. Je zde možnost ukázat, že je zde možnost aspoň jeden z problémů řešit a nečekat, až se nám problém zhorší a řešení dále odkládat.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Pecha.

P.  P e c h a :
	Vážený pane Witzany, beru tuto interpelaci spíše na sebe, vzhledem k tomu, že je to teď v mé kompetenci a ne kol. Richtera, který má v kompetenci dořešení kauzy kolem Incheby a  Výstaviště. Slovanská epopej a její umístění je v mé gesci. Dovolte, abych krátce zareagoval na to, co jste tady říkal.
	Pan Pecha nikdy nikde neříkal, že by japonský investor něco podobného zajišťoval. Říkal to pan John Mucha – ne Pecha. Je to nabídka, kterou tady pan John Mucha prezentuje. Do jaké míry je reálná, to je otázka, neměli jsme možnost to prověřit. 
	Proti projektu, který byl na Výstaviště navržen, se odvolali v územním řízení právě dědicové, vzhledem k tomu, že toto místo leží v zátopové oblasti Vltavy a charakter  Výstaviště snižuje kvalitu umístění této epopeje, vzhledem k tomu, že  Výstaviště je primárně určeno k jiným účelům než k výstavním. Ne město vlastní vinou tento projekt opustilo, ale tento projekt byl takto zpochybněn údajnými dědici Johna Muchy. 
	Vzhledem k tomu, že je pokročilá doba, dovolím si ocitovat jednu záležitost, která se zabývá Slovanskou epopejí. Cituji:
	Tak se stává trampota pro město, které má kvůli tomu nákladně stavěti, a trampota pro umění, které se nechce k této věci hlásiti a nadarmo protestovati.  Běda, kam s tím. Nikam se to nevešlo a nevěděli, co a kam s tím - řekne jednou průvodce cizinců. A tak proto museli postaviti extra budovu, a teď sem na to vodíme cizince. Ha, zvolá cizinec, to je náramně interesantní, takovou historii jsem ještě nikde neviděl a neslyšel.
	Je to citát z článku Josefa Čapka z článku z r. 1928, kde se pojednává o umístění Slovanské epopeje, kterou nikdo z kulturní veřejnosti nikam nechtěl. 
	Samozřejmě odpovím písemně.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	V této interpelaci nechci hovořit o Reportérech ČT a jejich reportáži, nechci ani polemizovat o tom, zda vnitřní okruh bez dokončení vnějšího okruhu bude mít kýžený pozitivní dopad na dopravní zátěž nebo naopak, ani se nechci bavit o nákladech této výjimečné stavby, která bezesporu zatěžuje městský rozpočet. 
	Vnitřní okruh už je v nějakém stavu, v nějaké fázi a asi se všichni shodneme, že musí být dokončen. Toto si také myslí lidé, kteří jsou touto stavbou zasaženi. Nechtějí nic blokovat, ale chtějí férový přístup a kvalifikovanou kontrolu nad pracemi. A o to jde – najít nějaké řešení. 
	Co je nyní zásadní a klíčovou otázkou, kterou chci, abychom řešili, je právě dopad výstavby na život lidí v postižených lokalitách. Naštěstí snad dávno minuly časy, kdy město nebo stát absolutně ignorovaly zájmy lidí a ochranu jejich majetku. Jen pro osvěžení paměti připomenu, že po nedávných propadech půdy ve Stromovce, které jen zázrakem nikoho neohrozily na životě, jste, pane primátore, prohlásil, že by ražbu tunelu Blanka neměli obyvatelé Letné téměř pocítit. Opak je však realitou. 
	Již v listopadu se na mne obrátili letenští občané, kteří si oprávněné stěžovali na neúnosnost prací, na překračování některých limitů intenzity ražby a malou informovanost či zájem ze strany investora, to je města, potažmo firmy, která práce provádí, ačkoli Metrostav věděl, že některé domy budou v rizikovém pásmu a že kvůli ražbě základy některých domů mohou propadnout až o 6 cm pod povrch země a  budou pochopitelně praskat.
	Je hezké, že existují stránky projektu, ale přinášejí spíše informativní údaje. Je pěkné, že máme infocentrum, ale pokud máte skutečně vážný problém, tak vám infocentrum rozhodně nepomůže. 
	Pro ilustraci těm, kteří nebyli delší dobu na Letné. Když se půjdete podívat na Letnou, tak to tam vypadá jako kulisa k nějakému válečnému filmu. Ulice lemují dřevěná lešení, vývěsní štíty, provozovny nejsou vidět, praskají stěny, zásahy do bytů, padá omítka, a to nejsou malé kousíčky. Zrovna včera v jedné ulici Nad Královskou oborou a Jana Zajíce padl pěkný kus omítky.  Teď to šetří také policie. 
	Ačkoli se intenzita ražby snížila, a to díky protestům obyvatel, přesto pokaždé, kdy se odstřeluje nebo odstřelovalo, záchvěvy jsou cítit. Vím, o čem mluvím, byla jsem tam asi před dvěma týdny a bylo to poměrně nepříjemné. 
	Asi někdo namítne, že s postupem prací toto odezní, ale neodezní pachuť toho, že své obyvatele neinformujeme včas a v plném rozsahu a hlavně že reagujeme až ve chvíli, kdy se lidé začnou bouřit. 
	Abych nebyla jen negativní. Občané Letné si určitě cení, že v reakci na petici nespokojených obyvatel město zajistilo nezávislého znalce a přísun některých informací se zlepšil. Nicméně vše bylo až na nátlak tamních lidí. 
	Co je nyní velmi důležité a můžeme si tzv. zlepšit reputaci a nečekat na protesty lidí či případné žaloby, je vypořádání škod s nájemci a majiteli dotčených domů a bytů. 
	Za prvé. Není komplexně řešeno, jakým způsobem budou hrazeny a odstraněny škody způsobené na domech a bytech. Odbor městského investora sice přišel selektivně k některým majitelům s návrhem smluv, ale ty se nejeví jako přijatelné, neboť z návrhu smluv vyplývá, že to, co Metrostav neuzná ex post za škodu způsobenou ražbou, to nebude hradit a majitelé a obyvatelé se budou moci roky soudit. Proto by ve smlouvě měl být právně vymahatelný slib odškodnění a způsob vyčíslení škod a zároveň také možnost, aby majitel či nájemce si na náklady města objednal opravy u jím vybrané firmy. Tak to většinou bývá u pojistných plnění.  V tuto chvíli OMI navrhuje, aby to dělalo město.
	Za druhé. Obyvatelé a majitelé domů jsou kontaktováni, aby s nimi město jednalo dopředu a včas o náhradách vzniklých škod. To se musí změnit a musí být jasná pravidla a systém.
	Za třetí. Obyvatelé mají stále pocit, že údaje, které dostávají o intenzitě ražby, nejsou úplné a neposkytují komplexní a pravdivou informaci o stavu. Proto požadují, aby měření dělala na Metrostavu nezávislá firma a dodávala úplnou řadu údajů. Bylo by to dobré už jen proto, aby získali pocit jistoty a větší důvěry, i když nikdo neříká, že údaje musí být špatné.
	Za čtvrté. Není vedena úplná evidence stížností - byla jsem tomu přítomna a z diskuse s nezávislým znalcem to vyplynulo – a škod, ačkoli lidé tyto věci hlásí dle investorem navrženého postupu. Toto musí být napraveno a zároveň zastupitelstvo nebo některý z výborů měly by být pravidelně informovány o dění v lokalitě, o stížnostech a poruchách souvisejících s ražbou tunelu a také o zprávě firmy Grit, se kterou tady nikdy nebyl seznámen. Také to vypadá, že byla městem zadána.
	Jsem přesvědčena, že navržené požadavky jsou rozumné a že  pan primátor se přímo zasadí, aby byly splněny a tak naplnil svůj slib, že letenští nebudou stavbu téměř pociťovat.

Nám. B l a ž e k :
	Bude  reagovat kol. Šteiner.

P. Š t e i n e r :
	Odkázal bych na stanovisko hl. m. Prahy, které je od úterý k dispozici na webových stránkách, kde je popsán systém dozorování stavby, nezávislé supervize. Dokonce existuje nezávislý expertní tým pod záštitou odborníků z ČVUT, který fungoval už např. u tunelu Mrázovky, který se zabývá aktuálně průběhem ražby. To, že největší dopravní stavba, která je v tuto chvíli v ČR rozestavěna, jako každá stavba této velikosti s sebou přináší problémy, které je nutno denně řešit. Pokud je vedena v obytné zástavbě, bohužel má dopad na určitý okruh lidí, kteří žijí v blízkosti stavby. To je pravda. Nicméně pocit lidí, kterým bude tato stavba v budoucnu sloužit, nejen lidem z této lokality, která patří k nejhorším v hl. m. Praze co se týká životních podmínek – oblast Korunovační, Veletržní ulice a přilehlých ulic obytné zástavby staré Letné až do doby dokončení tunelu Blanka bude nadále patřit k neproblematičtějším lokalitám v tomto městě právě z důvodu chybějícího dopravního řešení. Toto město se rozhodlo investovat obrovskou sumu peněz do vybudování severozápadní části městského okruhu. Jsem přesvědčen, že město tuto část okruhu dokončí jako dokončilo jihozápadní část městského okruhu, tunel Mrázovka, jako dříve dokončilo další významné stavby nejen v oblasti automobilové dopravy, ale i v oblasti MHD. 
	Vězte, že odborníci, kteří na tomto tunelu pracují ať už z hlediska výstavby nebo dozoru, jsou ti nejpovolanější v této zemi, ti, kteří postavili téměř 60 km metra v našem městě, kteří se podíleli na stavbě a dozoru všech ostatních podzemních staveb, kteří se podíleli na vybudování podzemních staveb mimo hl. m. Prahu.
	Vaše interpelace byla poměrně obsáhlá, nevím, zda byla směřována na pana primátora, na celou radu nebo na mne. Samozřejmě rád na tuto interpelaci odpovím. Chtěl bych vám vyjádřit určitý respekt za to, že vaše interpelace na rozdíl od kol. Witzanyho nepracovala s vědomými nepravdami a vědomým matením veřejnosti.

Prim.   B é m :
	Kromě toho, že na interpelaci paní Reedové bude sepsána obsáhlá písemná odpověď, dovolím si dodat několik poznámek.
	Za prvé. Neexistuje v současné době dopravní stavba v ČR, která by poskytovala tak maximální možnou garanci informovanosti veřejnosti, která je stavbou dotčena. 
	Za  prvé - informační centrum. Každý může přijít, zeptat se a dostane odpověď.
	Za druhé – bezplatná telefonní linka.
	Za třetí – informace na dveřích, případně na nástěnkách každého z dotčených domů výstavbou tunelu Blanka.
	Za čtvrté – návštěva městského statika v každém z dotčených domů, které nejen žádaly o prošetření, zda se výstavba tunelu nedotýká stavebně technických parametrů příslušného činžovního domu.
	Závěr je jednoduchý, zřejmý a s kulatým razítkem. V souvislosti s výstavbou tunelu Blanka zatím nedošlo k narušení statiky a základních stavebně technických parametrů žádného z objektů na území hl. m. Prahy. Chcete to rozporovat a sama sebe stavět v nějakém předvolebním populismu zase ve snaze získat na svá ramena občany, kteří musí být dotčeni stavbou 2300 metrů dlouhé tunelové trouby, která má tři pruhy v obou směrech. Jinak to není možné, v současné době je to největší stavba ve střední Evropě. 
	Za páté. Nevím, jestli jste zaznamenala, že byla ukončena ražba jižní i severní tunelové trouby. Rozumím tomu, že se strachujete, záhy se tam přestane střílet. Jakmile se přestane střílet, nebudou otřesy. Ti, na jejichž zádech byste se mohla vynést ať už v jakýchkoli volbách, tak s velkou pravděpodobností toto téma přestane být aktuální. Proč? Protože s největší pravděpodobností k 31. 8. bude naplněn časový harmonogram, zrevitalizovaná Letná a zprovozněna MHD v této části města. Jinými slovy – záhy to tam začne vypadat pěkně. A to už asi není ten správný důvod, jak z pozice opozice oslovovat veřejnost.
	Vcelku tomu rozumím, ale buďme k sobě trochu ohleduplní a elementárně slušní. Samozřejmě, že existuje celá řada kritérií. Obávám se, že to asi neběží na ose městský investor a obyvatelé jednotlivých domů, ale že to spíše běží na ose dodavatel stavby a občané, kteří v daném místě žijí. Když se staví nová vzletová nebo přistávací dráha, kde kdo si chce nechat instalovat dobře odhlučněná okna, opláštění domu, zateplit střechu. Chápu to a rozumím, že bude legitimním požadavkem MČ Praha-Suchdol, až se tam začne stavět 517 a 518, požadavek kompenzací. Někdo to může nazvat vydíráním, já tomu říkám seriozní, dokonce legitimní kompenzace, která bude investicí do zeleně, do infrastruktury města, do školství, do předškolni výchovy atd. Má to svou logiku proto, že tři roky stavby v Suchdole poznamenají životy tisíců lidí.
	Totéž platí o výstavbě tunelu Blanka na Letné, v Korunovační, v Holešovicích. Totéž platí i o obyvatelích MČ Praha 6 a částečně i o obyvatelích MČ Praha 1. Ti všichni jsou dotčeni výstavbou tunelu Blanka. Přece víme, že to nejvíc, co si každý obyvatel dotčené městské části musí přát je, aby výstavba byla dokončena, protože po zprovoznění tunelu se zvýší kvalita života v daném místě možná o sto, možná o dvě stě nebo o tři sta procent.  Budeme mít najednou auta, která budou jezdit pod zemí, těch, které budou jezdit nad zemí bude možná pětina nebo třetina, možná polovina. I kdyby to byla polovina, byl by to fenomenální úspěch. Budeme tady mít krásnou Letnou v podobě nového centrálního parku nabízejí aktivní využití volného času pro domorodce i pro jakéhokoli návštěvníka. Vezměte si např. Ladronku. Dříve tam jezdívali jen „šestkaři“ a občas se tam objevil nějaký návštěvník z Prahy 5, tak dnes, když na Ladronce děláme demografický průzkum, zjistíme, že tam chodí všechny generace z celé Prahy.
	Je nepochybné, že přidané hodnoty, které již v průběhu letošního léta dostanou obyvatelé Letné a všechny rodiny, jichž se dotýká stavba tunelu Blanka, jsou mimořádné. Prosím, abyste si pro svou předvolební politickou rétoriku vybírali nějaká slušná témata, ale mějte elementární odpovědnost k tomu, co město dávno mělo mít, a to je nadřazený dopravní skelet, bez kterého nemůže toto město žít.
	Slovo má kol.  Ambrož – téma herny v metru.

P.  A m b r o ž :
	Cituji ze stenozáznamu ze zasedání dne 22. října minulého roku z vystoupení pana nám. Blažka k hernám v metru.
	Městská rada požádala generálního ředitele, aby vypověděl všechny smlouvy do konce  letošního roku. Je odpovědností generálního ředitele se s tím vypořádat. Za sebe říkám, že pokud se toto do 31. 12. nestane, tak 1. ledna navrhnu personální řešení ve vedení Dopravního podniku.
	Tento slib byl sdělen ze znalosti pana náměstka i většiny zastupitelů, že nájemní smlouvy jsou uzavřeny hluboko za rok 2010. Herny z metra nezmizely, úkol nebyl splněn. Ptám se na provedení personálního řešení ve vedení Dopravního podniku.

Prim. B é m :
	Pan náměstek Blažek.

Nám. B l a ž e k :
	Nerozumím vám. Na rozdíl od vás jsem v trochu jiné pozici. Chci, aby herny zmizely. To mi z vašeho vyjádření nepřišlo moc zřejmé. Chci, aby skončily a vím, což víte i vy, že smlouvy jsou myslím do roku 2025. Pan generální ředitel všechny nájemce na základě tohoto mého kroku vyzval k ukončení smlouvy. Zatím je ukončena jedna, další dvě budou ukončeny během následujících několika týdnů a samozřejmě se vyčíslují případné škody, resp. problémy s tím spojené. Přestože generální ředitel reagoval tak, jak jsem tady na mikrofon řekl, tak máme smlouvy, které jsou v drtivé většině uzavřeny na dalších 15 – 20 let. Problém se jmenuje trochu jinak. Když to jednostranně vypovíme, soud vrátí smlouvu zpátky do hry a nájemce tam bude, přestože mu to vypovíme. 
	Co se konkrétně stalo. Všichni byli seznámeni, intenzivně se s nimi jedná. Jeden skončil, další dva skončí v několika týdnech. Vůbec to neovlivnil Dopravní podnik a pan generální ředitel. Následné optimální kroky by byly a budou, že např. všechny herny v metru budou mít zákaz provozovat VHP. Problém se jmenuje ale jinak. VHP jsou jiné kategorie. Je na panu generálním řediteli, aby vyjednal s nájemci, když ne ukončení smlouvy, tak změnu smlouvy provozování z herny na jiný podnik, např. kavárnu, aby odsud zmizely výherní hrací přístroje. Pan generální ředitel předložil na dozorčí radu Dopravního podniku zprávu. Kdybyste měli svého zástupce, byli byste průběžně informováni, jak to bývalo dříve kolegou Zajíčkem. V březnu budeme dostávat konkrétní zprávu, kolik co bude případně stát a jaká právní rizika zde hrozí. Dnes vím, že rozdíl v nájemném je 12 mil. Kč ročně – pokud by okamžitě herny skončily. Není tomu tak, že by generální ředitel neučinil kroky směřující k ukončení smluv. Bohužel právní stav je takový, jaký je. V této chvíli vůči generálnímu řediteli nemohu vyvozovat jinou odpovědnost než tu, že na něm neustále budu chtít další zprávy o postupu. V určitý okamžik s největší pravděpodobností budu také chtít, aby předložil nějaké finální řešení včetně ekonomického posouzení celé záležitosti. Není pravda, že by Dopravní podnik a generální ředitel neučinil to, co jsem po něm chtěl.

Prim. B é m :
	Děkuji. Pane zastupiteli, herny v metru nechceme. Další interpelaci má pan zastupitel Ambrož.

P. A m b r o ž :
	Děkuji panu Blažkovi za jeho odpověď, myslím, že už není třeba písemná odpověď. Bylo by dobré, kdyby si dal Dopravní podnik pozor při dalších smlouvách, aby tam bylo výlučně napsáno, že žádný druh herních automatů v těchto zařízeních nebude. 
	V druhé interpelaci chci požádat pana ředitele Trnku, aby ve spolupráci s řediteli odboru Magistrátu a našich příspěvkových organizací byla provedena kontrola všech smluv z posledních 20 let, které dosud platí. Je třeba dostat tzv. kostlivce ze skříní, tedy pro Prahu nevýhodné smlouvy dostat na světlo a začít je řešit. Není to jen OpenCard a podobně mediálně známé věci, je to i Olivova nadace, o které v interpelaci mluvil kolega Klíma. Podobný je problém například s nájmem sv. Mikuláše na Starém Městě atd. Tito kostlivci postupně vycházejí ven. Myslím si, že je to ten nejhorší způsob. Měli bychom si sami vyčistit skříně na radnici, neboť špatné smlouvy dělají také špatnou image radnice. Radnice neznamená pouze její vedení, ale škodí to i nám v opozici. Děkuji.

Prim. B é m :
	Paní Ryšlinková.

P. R y š l i n k o v á :
	Tato interpelace směřuje k panu radnímu Pechovi, protože je to on, kdo na posledním zasedání zastupitelstva předložil a poté stáhl tisk Z 799, v němž navrhuje přeměnu Pražské informační služby na akciovou společnost. Vracím se k tomu teď, protože jednou víme dopředu o nějakém záměru rady a můžeme si dopředu vyžádat informace s tím, že bychom se museli dostávat do situace, která proběhla dnes s KCP, že nám bude zase říkáno, že se musí rychle něco dělat, protože na to není čas a i v Pražské informační službě tomu dojde nejpozději letos v létě.
	Tisk, který jsme dostali, navrhuje převod právní formy PIS na akciovou společnost, ale v tomto tisku není vůbec žádné odůvodnění, proč by se něco takového mělo dít. Je tam srovnání akciové společnosti a o.p.s., ale proč to nemůže zůstat příspěvkovou organizací jako tomu bylo dosud, tam není. Hlavně tam není ani náznak ekonomického rozboru, který by naznačoval, že něco takového bude pro město výhodné nebo alespoň to nebude pro město nevýhodné a jak akciová společnost bude fungovat. Proč je to důležité?
	Ze zakládací listiny vyplývá, že PIS má základní úkol informovat o nejrůznějších aktivitách v hl. m. Praze. Dostává současně do ruky několik ekonomických instrumentů, protože podávání informací je věc ztrátová, z nichž nejdůležitější je správa památkových objektů. Jde o 10 objektů, většina naprosto úctyhodných typu městské Mostecké věže atd., ale jedna velmi kuriózní, a to je zámek a kočárovna ve Ctěnicích, kam veřejné finance investovaly obrovské peníze na opravy. 
	PIS plnila úspěšně až do roku 2009. Město ji dotovalo relativně nevelkými sumami. Například v roce 2009 myslím, že dotace byla v řádu 19 mil. Kč.
	Po nástupu nové paní ředitelky v roce 2008 ing. Rannebornové došlo k několika základním změnám. Paní ředitelka získala své místo i na základě toho, že předložila návrh na změnu na akciovou společnost, a to v tomto výběrovém řízení, bez náznaku jakéhokoli ekonomického rozboru. Poté asi před tři čtvrtě rokem před nás předstoupil pan náměstek Richter s tím, že firmě ABL za 52 mil. na dobu jednoho roku pronajal správu všech kulturních památek s jedinou výjimkou, a to Ctěnic, které byly nákladně opraveny, ale finančně jsou nesmírně nevýhodné, protože Ctěnice jsou mimo jakoukoli turistickou cestu a kočárovna není tak atraktivní, aby se turisté za ní z Prahy jen tak vydávali. Dnes se říká, že celý areál je připraven k privatizaci. V kuloárech se říká, že o to projevil zájem pan Boris Šťastný. V tom případě tady zase dojde k velmi nešťastnému úniku peněz z veřejných zdrojů.
	To není to nejdůležitější, čím se chci teď zabývat. Působením firmy ABL byl nicméně doslova rozprášen velký počet kvalifikovaných externích pracovníků PIS a hlavně řady fundovaných po léta školených zaměstnanců pracujících jako kustodi, z nichž naprostá většina ovládala alespoň dva světové jazyky a znali dobře svou práci i problematiku provozu. Kdo se někdy zkusil zeptat nově vystrojených panáků postávajících před některými památkami, nejspíš splakal nad výdělkem jako já. 
	Databáze informací, která jistě byla technicky zastaralá, byla bez řádného rozboru obsahu zrušena a její úlohu převzala centrální databáze Magistrátu. Opakuji, že došlo ke ztrátě léta budované informační základny. Navíc komu vadí nepořádek v památkách a zvýšené nebezpečí jejich poškozování, je jistě rozhořčen přítomností třeba nápojových automatů přímo uvnitř našich památek i snížením počtu hlídačů.
	Protože byla rozprášena skupina lidí, kteří se informacemi zabývali a zničena databáze, v rozporu s tím, co nám tvrdil pan radní, je dnes nemožné vrátit stav PIS do původního stavu v okamžiku, kdy skončí smlouva s firmou ABL. Shrnuto a podtrženo – došlo k poškození pražského turistického businessu, a to způsobem, který je hodný dnešního data. Dnes je 25. února a jestli se komunismus vyznačoval něčím, tak to byl diletantismus správy mnoha věcí a za působení pana radního Richtera k tomu dochází. PIS je jedním z kamínků, který to dokládá. 
	Co požaduji? Předtím než se budeme k této problematice vyjadřovat, chci, aby nám byla předložena ekonomická analýza fungování eventuální akciové společnosti, která posoudí příjmy a výdaje spojené s informační činností, které byly vždy prodělečné, posoudí příjmy a výdaje spojené s provozováním památek včetně daňové zátěže, kterou bude muset eventuální pronájem být zatížen vzhledem k nové právní formě této společnosti.
	Dále požaduji, aby nám bylo sděleno, jak se zajistí, aby z případného úpadku akciové společnosti nevznikly něčí nároky na využití památkových objektů jako nástroje k uhrazení dluhu.
	Devastace kulturního kapitálu i tímto krokem pokračuje. Apeluji na pana radního Pechu, aby v tomto trendu nastoleném panem radním Richterem nepokračoval, zaprvé zastavil přeměnu PIS na akciovou společnost a zadruhé urychleně řešil situaci, která vznikne nejpozději k 1. 8. 2010 po skončení pronájmu památek firmě ABL, protože návrat do původního stavu je nemožný a firma ABL svou práci nedělá dobře. Děkuji.

Prim. B é m :
	Snažím se uklidnit pana nám. Richtera, ale nejde to. Pane náměstku, jděte do toho.

Nám. R i c h t e r :
	Paní kolegyně, chápu váš strach a obavu před volbami. To je snad jediná omluva pro mne za slova, která tady říkáte – lidsky se bojíte toho, co přijde. To, co jste řekla jsou s prominutím skutečně bláboly. Za tím stojím. Když řeknete Ctěnice, že se mají prodávat a že je to podezřelé, nechápu, kde jste tuto informaci vzala. Ctěnický zámek byl mimo jiné zrekonstruován na základě evropských peněz. Tam je jasná klauzule, že s takovýmto majetkem se nedá jakkoli nakládat. Vaši fikci o připravovaném prodeji nevím, kde jste vzala, to jsou nesmysly, bláboly. Příště si zjistěte zdroje informací, nebo je neříkejte, říkejte je někde do vrby, to bude asi nejlepší, protože ta vás vyslyší a ještě tomu možná uvěří. Podle mne ale listy spadnou.
	Věže - nepronajal jsem ani jedinou věž. Možná byste si měla zjistit po vašem téměř čtyřletém působení na Magistrátu, že ředitel příspěvkové organizace může vypisovat výběrová řízení a podepisovat smlouvy na jeden rok bez toho, aniž by kohokoli informoval. Paní ředitelka mě ale o tomto svém záměru informovala. Souhlasil jsem s tím v době, kdy jsem měl tuto problematiku v kompetenci, a dal jsem jí jedinou podmínku, že věže budou výnosnější než byly předtím, tzn., že budou dosahovat větších zisků. Pro vaši představu: zisky v průměru za poslední tři roky před příchodem společnosti ABL byly na úrovni 40 mil. Kč ročně. Dnes získáváme 52 mil., a to se nacházíme v době krize. Ekonomické opatření bylo zásadního charakteru, protože jsme ohlídali výnosy, které realizuje PIS. To, že říkáte, že se vám to nelíbí a že tam jsou panáci – navštivte nějakou světovou destinaci. U věží stojí lidé, kteří jsou oblečeni do dobových kostýmů, mají meče, občas se tam šermují, ale to je zábava, kterou turista chce. Probíhají tam výstavy. To je to, co jim chceme nabídnout. Víte, jak fungovaly věže předtím? Sedělo tam 5 lidí, neznali ani 1 světový jazyk a prodávali vstupenky. To je to jediné, co se tam dělo. Občas tam proběhla nějaká výstava. Když šel turista na jednu věž, nešel už na další. Dá se to ověřit, kdybyste šla do hloubky problému. Zájem o to evidentně nemáte. Návštěvnost na těchto věžích vzrostla o 30 %. Je to asi zajímavé pro turisty, přijdou tam, mají tam co vidět. To, že se vám něco nelíbí ještě neznamená, že to není pro turistu zajímavé a že to není lákadlo. Že to lákadlo je, dokladuji tím, že vzrostla návštěvnost na věžích.
	Hovoříte o rozprášené PIS – to je naprostá hloupost. Není to pravda. Lidé, kteří uměli jazyky, jsou zaměstnáni v ABL, a ti, co aprobaci neměli, nepracují. To je ale normální. 
	Prosím kolegu Pechu, aby ohlídal celou záležitost až do konce. Je ale předvolební doba.

Prim. B é m :
	Paní Ryšlinková – OC. Pan Pecha k tomu může vystoupit z pohledu správce příslušné kapitoly.

P. P e c h a :
	Myslím si, že pan Richter reagoval velmi správně na „nesmysly“, které jste říkala. Odpovím písemně. 
	K tomu, proč nemohu pozastavit privatizaci PIS. Toto je na základě usnesení ZHMP z roku 2006 – transformace PIS na akciovou společnost či jiný typ společnosti. Plním a můj předchůdce plnil pouze usnesení ZHMP. Proti tomu postupovat nemohu. Samozřejmě odpovím písemně.

P. R y š l i n k o v á :
	Rozhodla jsem se svůj příspěvek v tomto okamžiku stáhnout, protože jsem se dozvěděla tak znepokojující informace, že dřív než je sdělím, tak si je ještě jednou ověřím, protože tomu nechci ani věřit.

Prim. B é m :
	Pan Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	To je právě ono, paní kolegyně, chtělo by to ve všech bodech. Jsem starostou Kbel, což je hraniční oblast mezi MČ Praha-Vinoř a Praha 19. Jsme též správním obvodem pro území, kde se nalézá Ctěnický zámek. Pamatuji ho jako sýpku, pamatuji lidi, kteří tam bydleli v malém domku jako pohunci a město mělo jakousi strategii minulé i předminulé období. Jednou ze strategií bylo opravovat památky i na okraji Prahy, aby se vymístili turisté na jeho okraj, aby Prahu pojali jako celkový památkový komplex. Dlouhá léta jsme žádali o jeho opravu. Když se to podařilo, tak pravděpodobně nevíte, že je tam jedna z nejlepších koníren skutečně živých koní, která je v Praze a ve Středočeském kraji a spolupracují s řadou dětských organizací.
	Určitě asi nevíte, že tudy vede cyklistická trasa a měla byste se tam jet podívat v létě. Zcela jistě nevíte, že tam byla zavedena jedna nebo dvě autobusové linky navíc, protože v této kočárně je skutečně skvost, a tím je kočár. Předpokládám, že aspoň víte, jaký to kočár je. 
	Na okraj říkám, že MČ Praha 19 v parku, který jsem na území Prahy nikdy neviděl, že existuje takové zákoutí, provádíme spoustu svatebních obřadů. Přizpůsobili jsme se tomu a vysíláme tam své zástupce. Také jsme do toho něco investovali. Ctěnice jsou něco naprosto úžasného.

	Jediné, na čem jsme přemýšleli, bylo to, zda se občanů nedotkne výstava, která tam asi dva roky je. Zcela jistě víte, jaká je to výstava.

Prim. B é m :
	Konstatuji, že jsme vyčerpali schválený pořad jednání zastupitelstva. Děkuji vám za účast na něm a těším se na březnové zasedání. Hezké odpoledne.