Stenozápis z 23. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 29. 1. 2009 
Prim.   B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, vážené paní starostky, vážení páni starostové, pane senátore, dámy a pánové, dovoluji si zahájit 23. zasedání ZHMP, na kterém vás všechny srdečně vítám. 
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte mi, abych připomněl, že se průběh dnešního jednání opět přenáší na internetové stránky www.magistrát.praha-mesto.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v tuto chvíli na zasedání přítomna nadpoloviční většina členů ZHMP a zasedání je tudíž usnášeníschopné.
	Písemně se omlouval pan mgr. Choděra pro nemoc, pan kol. Rückl je na služební cestě, pan kol. Hoffman přijde později, stejně tak jako pan dr. Ludvík, paní Tylová a paní Kousalíková ohlásily pozdější příchod
	Ověřením zápisu dnešního zasedání si dovolím pověřit pana radního Langmajera - nevidím ho, ale bylo s ním hovořeno, předpokládám, že se této funkce zhostí, a pana mgr. Klímu. Děkuji oběma pánům.
	Dámy a pánové, dovolím si před vás předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: paní starostka Samková – předsedkyně, členové pan zastupitel Stádník, Chalupa, Hodek, Witzany. paní zastupitelka Drhová a pan zastupitel Zajíček. Tajemnicí výboru navrhuji paní Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Má někdo připomínku, námitku, doplňující návrh? Nikoli, můžeme přistoupit k hlasování o návrhu na složení návrhového výboru. Pro 56, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme schválili složení návrhového výboru.
	Nyní můžeme přistoupit k diskusi o návrhu programu jednání, který odsouhlasila Rada hl. m. Prahy 20. ledna na svém zasedání. Mimo tento návrh vám byl rozdán tisk Z 240 – způsob vyřízení Petice proti nucenému přerušení činnosti galerie Artwall, který předkládá předseda kontrolního výboru ZHMP pan dr. Hoffman. Tento tisk se doporučuje zařadit na program jednání za bod 19 jako bod 20 a body 20 a 21 by se přečíslovaly na body 21 a 22.
	Do bloku k informaci jste dostali na stůl materiál Z 285 – Informace o činnosti výboru infrastruktury ZHMP za II. pololetí 2008.
	Dámy a pánové, otevírám rozpravu k návrhu programu jednání. Přihlášena je paní zastupitelka Semelová. Má slovo.

P.  S e m e l o v á :
	Navrhuji zařadit do programu bod jednání o azylovém domě na Praze 11. Matky s dětmi tam mají velké problémy, dostávají se do neřešitelné situace. Myslím si, že Magistrát by v tomto mohl pomoci. Navrhuji zařadit do programu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Jsou další návrhy  na doplnění, změnu nebo úpravy návrhu programu dnešního ZHMP? Nejsou.
	Pro paní kolegyni Semelovou. Byl jsem požádán panem senátorem s přednostním právem vystoupit jako zástupce petentů petice sdružení Občané za svá práva. Předpokládám, že se bude jednat o otázce azylového domu na Praze 11. Tento azylový dům nezřizuje hl. m. Praha, ani není v majetku hl. m. Prahy, je v majetku svěřeném MČ Praha 11. Jednání řádného bodu na ZHMP by bylo mimořádné nestandardní, v zásadě tato odpovědnost patří do kompetence příslušné městské části. V rámci přednostního práva uplatněném panem senátorem Štětinou tento bod bude na začátku jednání přednesen. 

(pokračuje  Bém)

	Nevidím další přihlášené do rozpravy. Konstatuji, že rozprava k návrhu programu je uzavřena. Budeme hlasovat o tomto návrhu paní kol. Semelové. Pro vysvětlení: tento bod bude přednesen panem senátorem jako zástupce petentů. Na druhé straně řádné projednání bodu programu nepřipraveného k projednání ZHMP, nestandardního z tohoto hlediska, protože se jedná o kompetenci příslušné městské části, by nastavilo úplně jiný vztah fungování veřejné správy na území hl. m. Prahy.  V tomto ohledu říkám: zástupce petentů vystoupí na začátku jednání ZHMP. Budeme samozřejmě hlasovat o návrhu paní zastupitelky Semelové. Na druhou stranu bychom tím vsadili neuvěřitelný klín do struktury řízení a fungování tohoto města i s ohledem na nepřipravenost tohoto jednání i s ohledem na to, že kompetenci a odpovědnost  nese a drží v rukou příslušná městská část. Tím kategorizuji, že si myslím, že k zařazení na jednání jako řádný bod k tomu dnes není důvod. Na druhou stranu přednesení zprávy petentů na začátku jednání proběhne, protože k tomu má pan senátor Štětina právo. 
	Budeme hlasovat o zařazení tohoto bodu k jednání podle návrhu paní zastupitelky Semelové. Pro 11, proti 16, zdržel se 32. Tento bod nebude zařazen jako řádný bod jednání,  přesto bude přednesem panem senátorem Štětinou na začátku jednání.
	Nyní můžeme přistoupit k hlasování o návrhu programu jako celku. Pro 57, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Schválili jsme pořad jednání dnešního zasedání ZHMP.
	Dovolte, abych nyní udělil slovo panu senátoru Štětinovi, který zastupuje petenty petice sdružení Občané za svá práva. Pane senátore, máte slovo.

P.  Š  t ě t i n a :
	Vážený pane  primátore, vážené dámy, vážení pánové, jmenuji se Jaromír Štětina a jsem senátorem za obvod 22, do kterého patří i Praha 10. Shodou okolností jsem obyvatelem sousedního obvodu Praha 11, kde se zmíněný azylový dům nachází.
	Petenti a zástupci azylového domu mě poprosili, abych dnes tuto petici předal a v krátkosti vás seznámil s požadavkem petice. Vybral jsem jen asi 7 řádků.
	Podepsaní petenti a zástupci zachování azylového domu žádají ZHMP, aby dodržovalo programové prohlášení Rady hl. m. Prahy tím, že bude pokračovat práce občanského sdružení Společnou cestou ve stávajícím objektu Dolnovalská 1862, Praha 11, a aby zabránilo možnosti opakování stávající situace změnou nájemní smlouvy tak, aby občanské sdružení Společnou cestou nebylo trvale vystaveno hrozbě výpovědi s tříměsíční lhůtou.
	Jako obyvatel Jižního Města znám situaci v azylovém domě, a proto jsem svůj podpis pod petici také připojil.
	To je zhruba vše, co jsem vám chtěl říci.  V návaznosti na vaše dnešní hlasování bych rád upozornil na třicetidenní termín, který je nutný k vyřízení petice občanů. Pokud vím, vaše další zasedání je 19. 2., a proto doporučuji, abyste se touto záležitostí na příštím zasedání zabývali v souladu s tím, co řekl pan primátor, že je velmi potřebné tuto záležitost podrobně a kvalifikovaně projednat.
	Děkuji vám za pozornost. Dovolím si panu primátorovi tuto petici předat. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji panu senátoru Štětinovi. S ohledem na skutečnost, že na jednání ZHMP je přítomen i starosta příslušné městské části, táži se, zda si přeje vystoupit i s ohledem na skutečnost, že sem přišla řada hostů, kteří s velkou pravděpodobností sem přišli hlavně k tomuto tématu. Pane starosto, prosím.

Starosta Prahy 11:
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, vážení občané, velice krátce informaci především pro občany. Vyhověl jsem žádosti ředitelky občanského sdružení paní Svobodové a na 4. února jsem zařadil bod projednání výpovědi nájemní smlouvy občanskému sdružení Společnou cestou na jednání rady MČ. Paní Svobodovou jsem oficiálně pozval, předpokládám, že se dostaví a na radě MČ Praha 11 bude prezentovat stanovisko občanského sdružení a s radou bude o tomto  diskutovat. 
	Teď jsem se domlouval i s panem senátorem Štětinou o tom, že se sejdeme. Domluvili jsme si i termín a budeme o celé záležitosti jednat. O tom, jak záležitost vyjednáme, budeme vás následně informovat. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji za toto vyjádření. Za sebe mohu vyjádřit plnou vůli v této věci se angažovat tak, aby skončila řádně a aby nedošlo k jakémukoli ohrožení sociálních služeb. Rozloučíme se s panem senátorem Štětinou.
	Dámy a pánové, můžeme přistoupit k projednání prvního bodu dnešního jednání. Na několik vteřin přeruším jednání ZHMP, aby hosté měli možnost v případě, že nemají zájem dále být účastni na jednání ZHMP, opustit jednací sál. Děkujeme za účast.
	Můžeme pokračovat v jednání ZHMP, tisk Z 204. Předkládá pan 1. náměstek  Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám v rámci předkladu pod označením Z 204 návrh na schválení vzdání se práva převodu pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy dle zákona 95/1999 Sb. 
	Úvodem bych chtěl říci, že si ještě dovolím do tohoto předkladu zasáhnout z pozice předkladatele, že vás žádám o vyřazení všech pozemků v k. ú. Slivenec. Chci si zjistit ještě některé věci ohledně velkých výměr, které se týkají Slivence. Nebude to 53 pozemků, ale 42 pozemků, vyřazuje  se celé k. ú. Slivenec počínaje 7 m2 pozemku 552/2 a konče 1774/2.
	K tomuto tisku mohu uvést, že  vzhledem k tomu, že všichni víte, jak je složité jednání s Pozemkovým fondem, resp. jak je koncipován zákon 95/1999 Sb. ve znění pozdějších novel, město Praha má právo na bezplatný převod v rámci zastavitelného, resp. zastavěného území obce,  resp. úplatný převod teprve poté, pokud Pozemkový fond předtím nenabídne příslušné pozemky oprávněným osobám. Např. vlastník stavby má vždy přednost při převodu pozemku před obcí, pokud se jedná o území nezastavěné či nezastavitelné, resp. jestliže investorem je někdo jiný než hl. m. Praha.
	Poslední důvod, proč předkládáme u menších výměr, kde máme buď velmi malou možnost na získání  části pozemku, resp. nemáme vůbec možnost získat podle bodu 3, jsou to pozemky, které jsou obklopeny pozemky jiných osob. Proto předkládám návrh na schválení „vzdání se“ práva, protože jsme před sedmi lety nechali schválit žádost o převod všech pozemků, které v té době měl Pozemkový fond na svém listu vlastnictví zapsány na katastrálním úřadu. Vzhledem k tomu, že se vyměnil předseda výkonného výboru Pozemkového fondu – příští týden s ním a s panem ministrem zemědělství Gandalovičem mám schůzku – předpokládám, že vás budu za měsíc informovat o významném posunu při jednání s Pozemkovým fondem. 

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Dávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Na návrh předkladatele se mění příloha, usnesení zůstává beze změny. 

Prim.  B  é m :
	Děkuji. Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, nikdo proti, 1 se zdržel. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Blažek předkládá tisky Z 200, Z 225 a Z 215 v jednom předkladu.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, jedná se o návrh na bezúplatné nabytí pozemků z vlastnictví České republiky s právem hospodaření s majetkem státu pro Státní statek hl. m. Prahy v likvidaci do vlastnictví hl. m. Prahy.
	V prvním předkladu se jedná o 7 pozemků, ve druhém o 8 pozemků a  ve třetím o 7 pozemků – celkem o 22 pozemků, které nabývá hl. m. Prahy bezúplatně.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 200. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 225. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 215. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 200 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 200. Pro 52, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 225 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 51, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 215 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Prosím pana nám. Blažka o poslední předklad tisku Z 229.

Nám.   B l a ž e k :
	 Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, předkládám návrh zastupitelstvu jednak k vzetí na vědomí oznámení paní Evy Rakové o vzdání se funkce přísedící u Městského soudu v Praze a zvolení tří navržených kandidátů, a to paní dr. Jany Kolářové, paní Vlasty Malíkové a paní Jany Sumkové  do funkce přísedících Městského soudu v Praze. Životopis uvedených kandidátů a stručná data k nim máte uvedena v důvodové zprávě. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. 

P.  S a m k o v á :
	Z 229 beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 51, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Prosím pana nám. Klegu o předklad tisků s pořadovém číslem 4.

Nám.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, obsahem tohoto bloku materiálů jsou návrhy na majetkoprávní vypořádání vztahů v jednotlivých lokalitách za účelem vytvoření jednoho funkčního celku scelování vlastnictví v jeden celek – vše na základě žádostí vlastníků sousedních nemovitostí. Jsem připraven na případné dotazy. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu k tisku Z 171. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 181. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 260. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 137. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 110. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 117. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 134. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 232. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 043. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 171 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 52, proti 1, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 181 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 52, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 260 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 50, nikdo proti, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 137 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 51, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 110 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, nikdo proti, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 117 - usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 1, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 134 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 232 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 043 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Prosím pana nám. Klegu o předklad tisku Z 242.

Nám.  K l e g a :
	Obsahem tohoto návrhu je návrh na bezúplatné nabytí vodohospodářského díla, které bude po odsouhlasení následně předáno do správy Pražské vodohospodářské společnosti.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám  rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 242  beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.	
	Tisk Z 263.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk pod pořadovým číslem 6 je návrh na vypořádání majetkoprávních vztahů k pozemkům formou směny těchto pozemků.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Budeme hlasovat o návrhu usnesení v předložené podobě. Prosím předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 263 beze změny.

Prim.  B é m :
	Nemohu si dovolit pominout takto významnou roli. Budeme hlasovat o návrhu předsedkyně návrhového výboru. Pro 40, proti 1, nezdržel se nikdo. Návrh byl přijat. Omlouvám se za zmatečnost v hlasování.
	Tisk Z 244 – pan nám. Klega.

Nám.  K l e g  a :
	Tento tisk je návrhem na svěření majetku městským  částem. Jedná se o návrhy na svěření MČ Praha 1, Praha 4, Praha 5, Praha 10, Praha 13, Praha 14, Praha 15, MČ Praha-Čakovice a MČ Praha-Dubeč. Vesměs se jedná o pozemky a majetky, které jsou komerčně nevyužitelné a do budoucna budou sloužit pro naplnění záměrů městských částí ať již ve sjednocení správy a  údržby veřejné zeleně, případně majetků, které souvisí s provozem školských zařízení, nebo s vytvářením zázemí pro volnočasové aktivity.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má paní předsedkyně.

P.  S a m k o v á :
	Z 244 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 245.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je naopak návrhem na odejmutí věcí svěřených městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se o městské části Praha 6, Praha 9, Praha 10, Praha-Libuš a MČ Praha-Velká Chuchle.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 245 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Poslední tisk předkládaný panem nám. Klegou je Z 247.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk pod pořadovým  číslem 9 je návrhem na uvolnění dotací dvěma městským částem z rozpočtu hl. m. Prahy ze schváleného rozpočtu hl. m. Prahy na základě jejich žádostí a na základě připravenosti těchto městských částí k čerpání těchto prostředků. Jedná se o prostředky, které jsou účelové vázány na předem definované investiční akce, jak v návrhu rozpočtu hl. m. Prahy při jeho schvalování bylo deklarováno.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 247 beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Klegovi.
	Požádám o předkládací zprávu k tisku Z 237 paní nám. Reedovou. 

P.  R e e d o v á :
	 Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk, který se týká úpravy rozpočtu v souvislosti s realizací projektů, které již byly schváleny v rámci operačního programu Praha – Adaptabilita. Zastupitelstvo tyto projekty schvalovalo v minulém roce.
	Tato úprava je nutná, protože platná rozpočtová pravidla hl. m. Prahy stanoví, že prostředky na konkrétní akce je nutné, aby byly uvolňovány z objemu peněz, které jsou přesně určeny na tyto konkrétní akce, to znamená na 166 schválených projektů. 
	Zároveň tento tisk upravuje také spolufinancování z rozpočtu hl. m. Prahy – to je 7,5%, také ze státního rozpočtu 7,5 % a zbytek z evropského sociálního fondu. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. 

P.  S a m k o v á :
	Z 237 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 49, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji paní nám. Reedové. 
	Slovo má pan kol. Janeček. Prosím o předkládací zprávu k tisku Z 280.

P.  J a n e č e k :
	 Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovoluji si vám předložit tisk Z 280. Je  to návrh na udělení účelové neinvestiční dotace městským částem na podporu sociálních služeb, které jsou v těchto městských částech poskytovány obyvatelům. Celkem by se mělo rozdělit 19 mil. Kč. Je to podpora městským částem, aby si mohly samy nejlépe určit, které sociální služby by měly podporovat. Mým cílem do budoucnosti je postupně tuto částku zvyšovat tak, aby Magistrát do toho v budoucnosti co nejméně zasahoval, protože vy, starostové a starostky, nejlépe víte, jaké sociální služby vám na městských částech chybí. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Pane primátore, určitě mi odejmete slovo. Chtěl bych pogratulovat panu poslanci a radnímu k dokončení rallye a k úspěšné reprezentaci Prahy. 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. 

P.  S a m k o v á :
	Z 280 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Přistupme k hlasování. Pro 49, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Prosím o předklady tisků s pořadovým číslem 12. Pan kolega Janeček.

P.  J a n e č e k :
	 Vážený pane primátore, vážení kolegové, dovoluji si vám předložit tisk Z 241 a tisk Z 258. Je to návrh na bezúplatné nabytí pozemků z vlastnictví České republiky a bezúplatné nabytí tří stožárů veřejného osvětlení. 

Prim.   B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 241. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 258. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 241 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 47, nikdo proti,  nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 258 – rovněž  beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 47, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Pan kolega Janeček předkládá tisky s pořadovým číslem 13. 

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, dovoluji si předložit tisky Z 185 – je to návrh na úplatný převod nemovitosti ve vlastnictví hl. m. Prahy – a Z 279, což je opět úplatný převod.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 185. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 279. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 262. Uzavírám rozpravu.
(pokračuje  Bém)

	Otevírám rozpravu k tisku Z 166. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 185 – usnesení beze  změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 48, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 279 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 48, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 262 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 51, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 166 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 51, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu kol. Janečkovi. Prosím pana radního Langmajera o předkládací zprávu k tisku Z 197.

P.   L a n g m a j e r :
	 Vážený pane primátore, dámy a pánové, předkládám tisk Z 197 k návrhu územně analytických podkladů hl. m. Prahy. Územně analytické podklady obce byly zpracovány na základě usnesení Rady 373 z r. 2007 a byly schváleny usnesením zastupitelstva na 14. zasedání ZHMP. Sloužily především jako podklad pro zpracování zásad územního rozvoje, tzv. ZÚR. Dokument územně analytické podklady obce využil možnosti sloučit úroveň kraje a obce a představuje souhrnný materiál, který slouží především jako podklad pro tvorbu nového územního plánu, pro strategický plán, pro management plán, pro územní rozhodování a založení informačního systému o území.
	Územně analytické podklady obce jsou pouze popisem stavu limitu využití území, hodnot a problémů identifikovaných území, neobsahují žádná řešení, ani žádné návrhy řešení. Jedná se z 80 % o garantovaná data poskytovatelů, zbytek tvoří účelově zpracovaná data Útvarem rozvoje města nebo externě pořízená data. Jednotlivé tématické kapitoly sledují sledované jevy v území, přírodní podmínky, kulturní hodnoty, hospodářské podmínky, demografické podmínky, využití území, dopravu a bezpečnost. Jsou vyhodnoceny všechny metodou svod analýzy a v závěru každé kapitoly jsou označeny problémy k řešení, které jsou řešitelné nástrojem územního plánování, ostatní – které jsou mimo tuto kompetenci.

(pokračuje Langmajer)

	Souhrnné vyhodnocení stavu území představuje rozbor udržitelného rozvoje území, jehož cílem je zejména odhalit slabé stránky a disparity existující na celoměstské úrovni formou označení nerovnováhy mezi pilíři, uvnitř pilířů udržitelného rozvoje. 
	Nalezené problémové jevy byly rozděleny na závady, ohrožení, omezení a střety a specifické oblasti a širší územní problémy. Obecné celoměstské problémy představují čtyři kategorie: východiska rozvoje a požadavky na územně plánovací činnost, problémy urbanistické struktury a funkčního využití území, problémy ochrany přírody, krajiny a zeleně a problémy hygieny životního prostředí a překračování emisních limitů. 
	Všechny ostatní podklady včetně dat jsme vám poskytli na CD nosiči, abyste si je všichni mohli v případě zájmu pečlivě prostudovat.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Přihlášena je paní zastupitelka Drhová.

P.  D r h o v á :
	Chtěla jsem poděkovat za zpracování těchto podkladů. Souhlasím s panem radním, že je tam velký souhrn dat, která hodnotí trendy rozvoje města v různých oblastech. Zároveň si myslím, že je důležité tento podklad i pro to, že to nejsou jen data sama pro sebe, ale vyplývají z nich nějaké úkoly, které by se měly řešit následně v územně plánovacích dokumentacích, ať už by na ně měly reagovat zásady územního rozvoje, nebo koncept nového územního plánu.
	Proto jsem považovala za důležité, abychom si tady řekli, jaké jsou dnes hlavní problémy Prahy, na které bychom měli reagovat. Vybrala jsem několik. Je to vylidňování centra, rozpínání města do okolní krajiny, nedostatečná spolupráce se Středočeským krajem na regulaci suburbanizačního procesu, je to tlak developerů na zástavbu zelených ploch, nedostatečná výšková regulace, předimenzovanost staveb, zahušťování stávající zástavby na úkor zeleně a veřejných prostranství a vymezení lokalit  pro významné veřejné stavby včetně území pro univerzity, různé nadnárodní evropské instituce nebo instituce evropského významu, ale také území, které by umožnilo využít evropských fondů třeba pro rozšíření podnikání, pro malé a střední podniky atd. – nějaká inkubační centra. 
	Toto všechno považuji za důležité zmínit z toho důvodu, že bychom měli sledovat v konceptu, zda na tyto problémy, které vyplynuly z územně analytických podkladů, nějakým  způsobem reaguje.

Prim.  B é m :
	Dovolím si uzavřít rozpravu. Závěrečné slovo pana předkladatele.

P.  L a n g m a j e r :
	Krátce  bych reagoval na kolegyni Drhovou. Myslím si, že to, o čem jste mluvila, není žádný problém, veškerá uvedená data v územně analytických podkladech se promítla do zásad územního rozvoje, čímž následně a zcela automaticky by se měla promítnout do konceptu nového územního plánu. Není v tom žádná překážka, proto se to dělalo. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Předávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 197 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 41, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Langmajerovi. Slovo má pan radní Richter. Prosím o předkládací zprávu k tisku Z 252.

P.  R i c h  t e r :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, Z 252 je návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2009. V krátkosti zrekapituluji, co se stalo, a následně přejdu k materiálu, který máte před sebou.
	 Všichni si velmi dobře pamatujeme, jak probíhala poslední jednání zastupitelstva ohledně grantů. Následně po těchto incidentech byl sestaven sbor expertů, který čítá 30 odborníků, kteří zastupují jednotlivé žánry kultury hl. města Prahy. Tento sbor expertů měl navrhnout nový systém rozdělování grantů, který by byl se střednědobým až dlouhodobým výhledem. Mohl by být  tedy použit pro rozdělování grantů, byl by právně čistý a nebyl by v žádném střetu se zákony jak České republiky, tak především Evropské unie .
	Bohužel tomuto tělesu, poradnímu sboru, se v tak krátkém čase nepovedlo nastavit nový systém, a proto byl přijat přechodný systém pro rozdělení grantů pro r. 2009. Podle  tohoto přechodného systému se tyto granty rozdělily. Tento systém vycházel z velké části ze systému r. 2006.
	Poradní sbor expertů navrhl odborníky do grantové komise. Návrh těchto expertů byl plně akceptován radou a grantová komise, která je dnes 15členná, zasedla a rozhodovala o rozdělení grantů. Zasedání grantové komise byla dohromady čtyři a rozdělovalo se 127 mil. Kč. Je nutno ještě započítat víceleté granty na úrovni 89 mil. Kč a dalších 14 mil. Kč bylo dorovnání víceletých grantů, které probíhalo na zasedání zastupitelstva v minulém roce. Dohromady v rámci grantů plyne do pražské kultury přes 229 mil. Kč. Je to o 20 mil. Kč více než v r. 2008 – aby bylo naprosto jasné, že se hl. m. Praha snaží podporovat kulturu.
	Grantová komise po svých čtyřech jednáních navrhla rozdělení grantů. Tyto granty projednávala Rada hl. m. Prahy, která bez jakýchkoli zásahů akceptovala návrh odborníků. Protože jsme nechtěli zasahovat do jejich odborného názoru, návrh zůstal stejný. Došlo k jedinému problému, a to bylo podezření na střet zájmů dvou členek grantové komise, což rada s těmito dámami řešila. Jednalo se o jejich provázání s dvěma žadateli – Vize tance a Tanec Praha, kdy tyto členky komise hodnotily projekty, které tyto instituce předložily a přidělily jim pět grantů. Rada hl. m. Prahy se rozhodla, že těchto pět grantů nebude hodnoceno, že budou vráceny do grantové komise, která zasedá dnes v 17 hodin, a tyto granty budou znovu posuzovány tentokrát jinými hodnotiteli, aby nemohlo dojít k jakýmkoli pochybnostem, že grantová komise je lobbistický orgán, že tam dochází k jakémusi klientelismu nebo dokonce k přímému propojení se žadateli a s členy grantové komise. To by mě velmi mrzelo, protože historicky jsme se rozhodli, že dáme moc do rukou odborníků, kteří rozdělí finanční prostředky a takováto věc by se velmi neblaze dotkla rozdělování grantů v budoucnosti.
	Suma těchto pěti grantů, které se rada rozhodla zatím nehodnotit a vrátit do grantové komise, je 3360 tis. Kč.
	Předpokládám, že bude probíhat diskuse. Protože nikdo z nás nebyl aktivním členem grantové komise, nemůžeme vysvětlovat, proč ten který subjekt dostal či nedostal grant,  dovolili jsme si pozvat na toto zasedání členy grantové komise. Doufám, že přišli vysvětlit případné dotazy na konkrétní udělení či neudělení podpory, případně v té které výši. 
	Je zde nějaký člen grantové komise? Nevidím nikoho. Doufám, že přijdou. Pokud by nepřišli, je to pro mne významný signál, protože tito lidé berou plat za to, že sedí v grantové komisi. Myslím si, že jejich povinností mimo jiné je obhájit granty před jakýmkoli tazatelem, 
(pokračuje Richter)

a to samozřejmě i před zastupiteli, kteří  rozhodují o konečném přidělení grantů. Doufám, že nějací členové zde budou a v rámci diskuse se budou vyjadřovat. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu radnímu Richterovi za předkládací zprávu. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan Poche. Má slovo.

P.  P o c h e :
	  Čekal jsem mnohem širší debatu a dokonce bych byl připraven své slovo postoupit panu radnímu Janečkovi, kdyby tady byl, ale k tisku.
	Také jsem se rozhlížel kolem sebe a zjistil jsem, že zde nejsou členové grantové komise a velmi mě to mrzí. Nejen že jsou za to placeni, ale nesou za návrh mnohem větší odpovědnost než vy nebo já, protože oni jsou tvůrci návrhu a my jsme k němu vyjadřovali pouze svá stanoviska. I proto bych nepoužíval tak eufemistický výraz pro činnost grantové komise jako vy, kdy říkáte, že někteří členové byli podezřelí ze střetu zájmů. Myslím si, že jednání výborů i Rady hl. m. Prahy ukázalo, že u těchto dvou členek, které se nešťastně účastnily projednávání žádostí, v jejichž orgánech ať už statutárních nebo poradních jsou činny, nebylo to jen podezření, ale že ke střetu zájmů  došlo. Proto jsem rád za návrh rady, která grantové žádosti vyřadila a znovu je vrátila do grantové komise, ale tyto dvě osoby zůstávají stále členkami grantové komise, což považuji za nešťastné.  Budu znovu iniciovat na výboru kultury, aby tyto členky byly pro příště z grantové komise vyloučeny a aby se znovu výbor a poradní sbor primátora pro kulturu zabýval všemi členy  grantové komise a jejich činností, abychom příští rok nezjistili, že někdo je ve střetu zájmů kvůli jiné instituci nebo jinému subjektu. Je velmi obtížné najít v pražské kulturní sféře někoho, kdo je absolutně nezávislý. Něco jiného je osobní kontakt či odborný kontakt a něco jiného je činnost ve statutárním či jiném orgánu subjektu, který o finanční prostředky žádá.
	Druhá věc, kterou bych chtěl tisku vytknout je to, že tam nejsou uvedeny neúspěšné projekty a neúspěšní žadatelé. Vím, že schvalujeme pouze přidělení finančních prostředků, ale myslím si, že bychom měli být informováni o tom, kolik grantů bylo celkem a jaký poměr byl mezi těmi, které byly úspěšné a které ne. Příště prosím o tabulku neúspěšných žadatelů a těch, kteří jsou vyloučeni, protože by to tisku slušelo. 
	Poslední věcí, kterou jsem navrhoval na kulturním výboru a chtěl jsem, aby kulturní výbor tento grantový návrh vrátil znovu grantové komisi k projednání, je nešťastná bodová hranice, která nebyla stanovena pro všechny grantové podskupiny jednotná. Např. v oblasti dramaturgické stačí 38 nebo 40 bodů ze 100, abyste byl se svou žádostí úspěšný, kdežto v oblasti tance potřebujete 70 nebo 75 bodů pro to, abyste byl úspěšným žadatelem a mohl jste dosáhnout na finanční prostředky. Myslím, že toto je velmi nešťastné a pro příště bychom měli mít stanovenu jednotnou bodovou hranici, jako je tomu např. v případě evropských grantů nebo evropských fondů. Hranici bude muset stanovit podle mého názoru výbor, protože grantová komise potom vidí jednotlivé návrhy a mohla by velmi subjektivně hranici stanovovat. Proto tento tisk nemohu podpořit, protože rozptyl grantových žádostí je tak velký, že by si to podle mne zasloužilo vrátit zpátky do grantové komise. 

Prim.  B é m :
	Kolega Bednář má slovo.

P.  B e d n á ř :
	Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi několik poznámek na okraj tohoto návrhu. 
	Poznámka první. Bodové hodnocení projektů jako takové je dobré, ale postrádá smysl, pokud v různých oblastech jsou jinak nastavena kritéria. O tom přede mnou hovořil kolega Poche. Co si myslet o tom, když např. projekt Fotografická písma Vojtěcha Preissiga získal 91 bodů a nedostane nic, zatímco v kategorii divadel dostávají granty projekty kolem 50bodové hranice? Myslím si, že oblast divadelní tvorby a činností souvisejících jako je např. scénografie apod. je neúměrně nadhodnocena proti ostatním uměleckým disciplinám. Navíc zde vládne silná subjektivita. Jak jinak si vysvětlit, že třeba divadlo U Valšů dostane celkem 350 tisíc Kč, zatímco Branické divadlo nebo divadlo Radka Brzobohatého a některá další dostanou nulu? I v jiných oblastech je tato disproporcionalita zřejmá. Projekt Praha hostí dechovku 60 tisíc, Muzeum Medy Mládkové na mistrovství Evropy dechovek 100 tisíc, zatímco celoroční koncertní činnost hudebního klubu Vagon s projektem Bigbeat ještě žije nedostane nic.  
	Mnohde se  také granty prolínají s žádostmi o partnerství, která se projednává jindy a jinak. Např. agentura MVP dostane grant ve výši 200 tisíc Kč, ale přitom má podáno dalších pět žádostí o partnerství, které se projednávají v jiném režimu. 
	Poznámka druhá. Myslím si, že grantová komise rozdává štědrou rukou granty oficiálním státním institucím, jako je např. AMU, FAMU, AVU, VŠUP, Divadelní ústav apod. Smyslem grantů není vylepšovat rozpočet státních institucí, ale naopak podpořit vznik zajímavých projektů nezávislé kultury. Granty dostávají i kina, Unionfilm, kino Oko, Světozor, Aero, Ořechovka apod. Jaké je promítání filmů umělecká činnost? Z vlastní zkušenosti vím, že konkurence multiplexů je drtivá a že se menší kina snaží této konkurenci čelit různými doplňkovými akcemi, ale to je otázka konkurenčního soutěžení a nikoli tvůrčí činnosti.
	V některých kategoriích se  také kumulují granty pro jednotlivé a skoro bych si dovolil říci protěžované subjekty. Už tady byla řeč o konfliktu zájmů dvou členek grantové  komise. Připomněl bych – zapamatujte si názvy projektů, že Tanec Praha obdržel grant na projekt Ročenka, na projekt Publikace, na projekt Tanec Praha školám, na projekt Tanec Praha dětem a  Transformační platforma, celkem asi 3,5 mil. Kč. Kromě toho má Divadlo Ponec, což se víceméně rovná Tanec Praha, čtyřletý grant ve výši 5 mil. Kč ročně. Dále  žádá o partnerství ve výši 3,5 mil. Kč, a pokud vím, má rovněž grant od ministerstva kultury ve  výši 3,5 mil. Kč. Dohromady je to 15 mil. Kč na divadlo, které má cca 80 sedadel, dále pronajímá prostory pro natáčení pořadu České televize a nemá vlastní soubor, který by ho finančně zatížil.
	 Naproti tomu např. Mezinárodní centrum tance má projekt Dětské taneční studio – nula korun, má projekt Babybalet – nula korun, má projekt Mezinárodní týdny tance – nula korun.
	Podobných příkladů je více. Např. divadlo Archa, rovněž bez vlastního souboru, vedle čtyřletého grantu myslím 10 mil. Kč ročně, dostalo další granty na projekt Svoboda, svoboda 200 tis., Archalab – 200  tisíc apod. 
	Třetí poznámka. V době, kdy slyšíme slova našeho bývalého kolegy Jiřího Paroubka, že si na komunisty musíme zvyknout, kdy sociální demokracie nominuje do čela kandidátky voleb do Evropského parlamentu propagátora stalinismu, na druhém místě této kandidátky je bývalý příslušník StB apod., musí nás trochu překvapit, že grantová komise zcela opomenula následující projekty: projekt Publikum comodum, 2. a 3. odboj slovem, hudbou a obrazem  pořádaný ve spolupráci s Konfederací politických vězňů, Svazem PTP a dalšími, projekt Pendreky, který dokumentuje dobovými materiály období od r. 1968 do r. 1989, projekt Normalizace v dokumentech, projekt Od sametové revoluce k předsednictví EU, že dále 
(pokračuje Bednář)

odmítla činnost společnosti Franze Kafky, podpořit výstavu Tibet v mysli, Cirkus totality apod. 
	Závěrem bych chtěl říci, že jsem byl jedním z prvních, kdo přivítal nové složení grantové komise. Zdá se, že se její činnost neobešla bez problémů, o některých jsem se zmínil. Nepochopitelné pro mne je, že tak jako minulá komise, ani tato nová komise, se nedokázala srovnat se zadáním a se svými návrhy překračuje rozpočtovanou částku na granty o 20 mil. Kč. Pro mne to není maličkost. Členové grantové komise nejsou schopni respektovat zadaný úkol. Vzpomínám si na jednoho významného divadelníka – bohužel již nežije, který mi při upozornění na skutečnost, že  hl. m. Praha poskytuje roční příspěvek Divadlu Na Vinohradech ve výši 54 mil., Kč řekl: co to je, 50 milionů? 20 milionů sem, 20 milionů tam, však ono nám to město stejně nějakým způsobem nasype, a to v době, kdy je i každému ignorantovi jasné, že by se mělo šetřit.
	V dřívějších dobách mohl výbor pro kulturu některá nesmyslná rozhodnutí grantové komise korigovat, dnes byl výbor z tohoto procesu zcela vyřazen. Je to správné, rozhodují si umělci sami? Jak je vidět, ani v nejmenším necítí nějakou zodpovědnost. Tu máme my, oni rozdávají  peníze. My jsme byli zvoleni v řádných volbách, oni byli jmenováni omezenou zájmovou skupinou. Nepřipomíná vám to něco? Mně ano.
	Chtěl bych, abychom se shodli, že umělecká činnost je jen jednou z částí společného celku, a pokud se z tohoto celku elitářským způsobem vyděluji, oslabuji nejen tento celek, ale i sebe sama. Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Adámek.

P.  A d á m e k :
	 Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, pokusil bych se říci ještě jeden pohled na celou problematiku. Nešťastné odbornice považuji za naprostý střet zájmů. Nejprve mi dovolte, abych vám něco přečetl. 
	Prohlašuji, že ani já, ani osoba mně blízká nejsem žádným způsobem spojena s tvůrcem žádného projektu, ani s projektem samotným a neplynou mi z přidělených grantů žádná práva ani závazky. Posuzování projektů se zakládá na mé osobní zkušenosti, odbornosti a svědomí, nikoli na předem dojednaných zájmech jednotlivců či skupin, a to formálních či neformálních. Zavazuji se slibem mlčenlivosti o skutečnostech obsažených ve věcech projednávaných v grantových projektech včetně odborných posudků a obsahu jednání o těchto projektech. V případě, kdy budu nějakým způsobem s někým z projednávaných projektů spojena, respektuji tuto skutečnost celé komisi oznámit a zdržet se u tohoto projektu projednávání a hlasování o něm.
	 Toto je čestné prohlášení externího hodnotitele komise Rady hl. m. Prahy pro udělování grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění. Myslím si, že to, co se dostalo na povrch, stalo se obecně známým, že dvě odbornice byly naprosto bytostně spojeny se dvěma žadateli o granty, jak o tom hovořil kol. Bednář, je bezprecedentní a je zbytečné o tom diskutovat. To je to, co chci říci. To, abychom my, zvolení lidé, kteří mají určitou výraznou odpovědnost – bavíme se o penězích, toto mohli svěřit do rukou odborníků, vyžaduje z naší strany absolutní důvěru vůči těm, kterým jsme delegovali pravomoc, a to jsou odborníci. Jsem přesvědčen, že tímto byl celý proces výrazně narušen a z mé strany absolutně degradován.
	Omlouvám se členům grantové komise, ale na základě toho, co se stalo, nemohu mít důvěru k výsledkům celé grantové komise, tím spíše, že tam nastávají takové disproporce, o kterých hovořil kol. Bednář. Nechci být populista a říkat, co kdo měl dostat a proč, myslel jsem si, že odborníkům se dá věřit. Evidentně se jim věřit nedá. 
(pokračuje Adámek)

	Na závěr mi dovolte malou připomínku k radě. Myslím si, že rada ve světle skutečností, které jsou známy, byla pro mne naprosto nepochopitelně mírná a nečinná. To jsou důvody, proč nemohu pro tento materiál hlasovat.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b  r o ž :
	Vážené kolegyně a kolegové, na rozdíl od předřečníka musím říci, že jsem nedelegoval žádné pravomoci odborníkům, aby za mne rozhodovali. Prostřednictvím smlouvy o dílo jsem jim dal možnost, aby pro mne jako odborníci ohodnotili jednotlivé granty. Očekával bych od nich, že na stůl dostanu výstup, z kterého mi bude zcela jasné – z toho, co na stole mám, jasné mi to není – proč některá např. divadla mají cca 50 nebo 60 bodů, jiná mají 80 a více bodů, a přitom povídání u toho mají oba stejné. Dovídám se, že obě divadla jsou dobrá, ovšem nedovídám se, proč jedno divadlo má o 30 bodů méně. To je jedna věc.
	Druhá věc. Mám problém, jestli všichni odborníci mají takový přehled, že všechno znají. Kolegium Marianum dobře znám a vím, jak bych je  jednou větou představil, čím jsou jedineční na naší pražské kulturní scéně: hrají na původní hudební nástroje nebo na nástroje dnes sice vyrobené, ale podle původních konstrukcí, čímž mají jedinečný tón doby baroka. To mělo být napsáno v popisné části. Možná, že tato jedinečnost by jim vynesla nějaký bod navíc.
	Další věc, proč pro materiál nemohu hlasovat je to, že se přišlo na dvě odbornice, které nedodržely podmínky. Je tady velký otazník, není-li jich náhodou víc. 
	Bylo by možné mluvit o tomto systému daleko více. Zmínil bych se ještě o jedné věci, o které jsem již v minulém roce hovořil.  V minulém roce se zavedlo, že mnohé neúspěšné granty nám poté procházely přes partnerství. Když jsem si přečetl granty a partnerství pro r. 2009, mám opět pocit, že jak v partnerství, tak v grantech máme bramboračku velice kvalitních i méně kvalitních  grantů a partnerství. Partnerství pokud jde o kvalitu vypadá úplně stejně jako návrhy o granty. Má představa je taková, že pokud Praha jde s někým do partnerství, jde do partnerství s něčím, co je výjimečně kvalitní, co bude  reprezentovat hl. m. Prahu a všechno ostatní by mělo být v řízení o granty. 

Prim.  B é m :
	Kolega  Weinert má slovo.

P.  W e i n e r t :
	Mám jednu technickou poznámku ke grantovému tisku – obsahuje pouze žadatele, kteří uspěli v grantovém řízení s tím, že je tam uvedeno kolik žádali, kolik komise doporučila a kolik schválila rada. Chybí mi tam ostatní žadatelé, kteří neuspěli, protože i to dává přehled o tom, jaký je zájem o granty, jakou částku přidělujeme a jakou nepřidělujeme. 
	Přimlouvám se, aby příště součástí tohoto tisku byl seznam žadatelů, kteří neuspěli a zdůvodnění proč neuspěli.  Tento materiál se zabývá žádostmi nad 200 tisíc Kč, možná by součástí informace mohla být i vyřízení grantů pod 200 tisíc, i když vím, že to spadá do kompetence Rady hl. města, ale v rámci materiálu by byl přehled o situaci na grantovém poli. Přimlouváme se proto o to, aby i  seznam  grantů do 200  tisíc byl součástí tohoto materiálu. 

Prim.  B é m :
	Slovo má paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Původně jsem se dnes nechtěla vůbec vyjadřovat. Je v zájmu nás všech, aby celý proces byl maximálně transparentní a jakékoli pochybnosti o tom, zda někdo je v konfliktu zájmů, jsou nepřípustné. Podle mých informací ani jedna z dam skutečně v konfliktu zájmů nebyla, protože nebyly ve správních orgánech v žádné z těchto institucí. Myslím si ale, že nikdo z nás v tomto okamžiku nemá dost  informací na to, abychom  to mohli posoudit. Proto kvituji s povděkem, že bude o bodech, v nichž se tyto dámy angažovaly, znovu rozhodovat grantová komise za podmínek, které tady byly řečeny. Doufám, že dostaneme nějakou zpětnou informaci. 
	K panu Bednářovi bych ráda podotkla následující. Nikdy se  nestane, že bychom se tady všichni dokázali shodnout na tom, které projekty mají a které nemají být podpořeny, protože jestli máme pochyby o tom, že odborníci mají různé názory, pak my, kde odborníků na kulturu je poskrovnu, to nedokážeme určitě. Naším úkolem je zadat úkol, který má kultura vůči Praze plnit a kontrolovat, zda kulturní komise stanovením podmínek, podle nichž body přiděluje, tento úkol splňuje. Domnívám se, že ve svém principu systém, jak byl nastavený a který se dnes ocitl pod palbou kritiky, je nastaven správně a můžeme se bavit o tom, zda systém kontroly toho, zda grantová komise plní nastavení kritéria podle našich představ, je či není dostatečný, ale tím to končí. Vždycky každý z nás bude mít nějaký projekt, který se mu líbí víc než ten, který grant dostal.

Prim.  B é m :
	Pan Chalupa má slovo.

P.  C h a l u p a :
	Rád bych se vyjádřil k bodu, který se týká příspěvku Dejvickému divadlu. S kolegy se ztotožňuji s hodnocením, jak skvělá divadelní scéna to je. Jsem překvapen větou, že Praha 6 se chová nepochopitelně a v jistém ohledu macešsky. Chtěl bych říci, že mi připadá zvláštní, že komise, která má hodnotit kvalitu projektů, tady hodnotí městskou část. Městská část se žádného projektu neúčastní. Myslím si, že to komisi nepřísluší. Pokud chce soudit Prahu 6, čekal bych, že někdo z komise na Prahu 6 přijde a vyslechne si její argumenty.
	K macešskosti: nevím, jak definičně to mám chápat. Jen pro doplnění. Praha 6 od  založení původní příspěvkové organizace, následně o. p. s. Dejvické divadlo přispěla Dejvickému divadlu za uplynulých zhruba 15 let jako zřizovatel, zakladatel a podporovatel celkem částkou 213696564 Kč. Od r. 1998 to bylo 165 mil. Loni jsme vyplatili příspěvek Dejvickému divadlu přes 25 mil. a na žádost Dejvického divadla mezi volbou průběžného vyplácení v průběhu pěti let nebo jednorázového vyplacení jsme částku vyplatili jednorázově ve výši 25 mil. Kč. Nevím, je-li to macešský přístup, ale čekal bych, pokud chce komise hodnotit Prahu 6 – nevím, zda jí to přísluší, tak si aspoň zjistí data. 
	Samozřejmě podporuji Dejvické divadlo, je jisté, že určitě patří k nejlepším divadelním scénám v Praze.

Prim.  B é m :
	Pan Pecha.

P.  P  e c h a :
	 Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych na závěr diskuse spíše zareagoval na některé připomínky, které zde zazněly.
	Úvodem musím říci, že jsem předsedou grantové komise a že jsem zároveň předsedou  výboru pro kulturu a volný čas. Má role jako předsedy grantové komise je velmi omezena, 
(pokračuje Pecha)

daná pravidly, která jsme schválili a jsem pouze dán do role moderátora a průvodce odborníků naším grantovým systémem a průvodcem tohoto materiálu v průběhu jeho schvalování. Znamená to, že de facto nemám žádné pravomoci a kompetence do procesu, jak odborníci navrhují, zasahovat. Tak se bohužel stalo, že výbor pro kulturu a volný čas má velmi omezené pravomoci a kompetence, jak s materiály, které jsou předkládány odbornou komisí, můžeme nakládat, jak je můžeme modifikovat, upravovat a zespravedlňovat některé návrhy, kde se nám zdá, že grantová komise z kritérií, která má k dispozici, upřednostnila kritéria, která ne zcela jsou i kritérii našimi. 
	Současný grantový systém má řadu nedostatků a všichni o nich víme. Je to provizorní systém pouze na letošní rok. Výbor pro kulturu se tím zabýval, dával návrhy grantové komisi na vylepšení tohoto materiálu, nicméně tyto návrhy nebyly poradním sborem přijaty, jsou  v té podobě, jak je poradní sbor pro kulturu navrhl. Znamená to, že navržený bodový systém není zcela objektivní ve smyslu, že jednotlivá kritéria, která hodnotíme, nemají bodovou váhu. Znamená to, že nejsme schopni zpětně zjistit, která kritéria u hodnocení zvítězila a která byla potlačena a nejsme schopni tudíž zjistit, zda žádost, která je na stole, je výjimečná v jedné oblasti, a třeba v ostatních oblastech výjimečná není, a tudíž dostala tak málo bodů, že si „nezaslouží“ podporu, i když by si ji dle našeho názoru zasloužila.
	Druhý problém, který jsme řešili, byl ten, že se poradní sbor primátora pro kulturu rozhodl, že zcela obmění grantovou komisi. Z 95 % zde byli úplně noví členové grantové komise, kteří byli postaveni před nový grantový systém, který jsme museli v neuvěřitelně krátké době zvládnout. Z toho plynou další nedostatky, že kontinuita některých projektů a kontinuita některých rozhodnutí bývalé grantové komise, ať už se to týká Dejvického divadla, kterým se grantové komise zabývala již několikrát, byla přetrhána a nebylo v silách předsedy, aby na všechno upozorňoval členy grantové komise, i když se dle svých omezených možností snažil. 
	Co se týká odborníků a střetu zájmů – reaguji na pana Ambrože a na paní Ryšlinkovou, prosím paní Ryšlinkovou, aby nerelativizovala skutečnosti, které jsou naprosto zřejmé a jasné. Tady opravdu došlo u dvou členek grantové komise k naprosto jasnému a nezpochybnitelnému střetu ve smyslu čestného prohlášení, které všichni členové grantové komise podepsali. Jak citoval pan Adámek, je tam doslova napsáno, že nejsou žádným způsobem spojeni – ne se statutárními orgány nebo čímkoli jiným, to matete pojmy. Jediný trest, který pro ně je, že to mají oznámit grantové komisi a neúčastnit se hodnocení projektu. Mohou být ve statutárních orgánech, mohou být účastníky jakéhokoli projektu, který máme na stole, pouze to mají oznámit a nesmí je hodnotit. Máme sofistikovaně připravený systém, který funguje řadu let a řadu let fungoval až na letošní rok. K mé velké lítosti je tím vrženo špatné světlo na práci celé grantové komise,
	Dal jsem si tu práci, že jsem celý víkend strávil tím, že jsem se pokusil zpětně dohledat v materiálech, které mám k dispozici, zda další členové grantové komise nejsou v takto exponovaném střetu zájmu. Na další věci jsem nepřišel. Je pravda, že máme k dispozici pouze omezené možnosti hodnocení, všichni víme, jak vypadají občanská sdružení, jak se zakládají, jakou máme možnost nahlédnout do podkladů jednotlivých občanských sdružení. Nemáme žádnou možnost zjistit „střeva“ občanských sdružení, která žádají o grant nebo která jsou účastna jakéhokoli řízení, můžeme se spolehnout pouze na to, co nám o sobě sama řeknou. Když občanské sdružení Tanec Praha na svých vlastních internetových stránkách zveřejní, že orgánem tohoto sdružení je mimo jiné poradní sbor nebo umělecká rada, a o řádek dál se dočtu, že členem umělecké rady je členka grantové komise, a je to na stránkách občanského sdružení, které žádá o grant, nevím, jaké doklady bych měl dostat. 
(pokračuje Pecha)

	Totéž problém občanského sdružení Vize tance, kde dvě členky grantové komise jsou zakládající členky, členky správní rady a po skončení grantové komise předají dokumenty, že přestaly být členkami správní rady. Tyto dokumenty přinesou po zasedání grantové komise. 
	Tady je absolutně jasno. Žádné „možná“, jde o jasný střet zájmů ve smyslu dokumentů, které máme k dispozici. I naše legislativa, které jsem tento problém prostřednictvím výboru pro kulturu adresoval, potvrdila to, co jsem zde říkal. 
	Prosím, nerelativizujme tyto věci. Grantová komise zasedá dnes v 17 hodin a tyto projekty bude hodnotit znovu. Děkuji vám.

Prim.  B é m :
	Konstatuji, že nikdo ze zastupitelů přihlášen do diskuse není, ale neznamená to, že již nebudeme diskutovat. Do diskuse je přihlášena paní Magdalena Servusová, Galerie Vernon, paní Jiřina Pachlová, Leticia, společnost pro obnovu Branického divadla, Dana Kyndrová, Pražský dům fotografie a Karel Heřmánek – bez názvu svého příspěvku, ale všichni jeho obsah tušíme. 
	Nyní budeme hlasovat o návrhu na umožnění vystoupit v diskusi těmto čtyřem zájemcům. Přistupme k hlasování o žádosti o vystoupení paní Magdaleny Servusové. Pro 42, nikdo proti, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Prosím o hlasování o vystoupení paní Jiřiny Pachlové. Pro 49, nikdo proti, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Prosím o hlasování o vystoupení paní Dany Kyndrové. Pro 43, nikdo proti, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	 Prosím o hlasování o vystoupení Karla Heřmánka. Pro 44, nikdo proti, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Nejprve požádám o vystoupení paní Magdalenu Servusovou. 
	Konstatuji, že diskuse k tomuto bodu byla uzavřena.

P.  S e r v u s o v á :
	Vážené paní zastupitelky, vážení páni zastupitelé, vážení radní, vážený panem primátore, jmenuji se Magdalena Servusová a hovořím v zastoupení Moniky Burian, ředitelky Galerie Vernon pořádající již 4. ročník festivalu současného umění s názvem Tina B Praha 2009.
	Pro ty z vás, kteří dosud neměli se současným uměním kontakt, chci vás krátce seznámit s naším projektem.  Festival současného umění Tina B, který pořádáme, pomáhá ke zviditelnění českých výtvarných umělců klasických technik a podporuje tvorbu multimediálních a mladých počítačových tvůrců. Každý, kdo např. vlastní mobilní telefon, mohl se zúčastnit  projektu jako je Mobile video art, který je zaměřen na umělecké snímky pořízené mobilním telefonem, se kterým jsme se v loňském roce účastnili v Paříži  festivalu Poket film.
	Jedna z dalších sekcí, o které chci mluvit, je věnovaná světelnému umění s názvem Light art. Když jsme u světelného umění, za zmínku stojí např. světelná a zvuková instalace na petřínské věži od italského umělce Stefana Cagola, který je známý svými projekty nejen v Itálii, ale i ve Švýcarsku, a také především pražská multimediální performance Magdaleny Jetelové ve spolupráci s Kurtem Gebauerem a Janem Vlčkem provedená na pomníku na Letné. 
	Dalším a zajímavým pro mne projektem, o kterém bych chtěla hovořit, je Bildboart text art, což je projekt, který vás potkával na  velkých reklamních plochách po dobu dvou let 

(pokračuje Servusová)

v Praze a prezentoval různorodá textová umělecká sdělení a komunikaci společnosti v rostoucím městě. 
	Projekt Tina B je vysoce uznáván mezinárodním publikem v oblasti umění a přivádí do Prahy významné umělce a také sběratele výtvarného umění, čímž podporuje propagaci hl. m. Prahy a značně napomáhá zařadit město Prahu na mapu významných lokací v oblasti současného umění. A to, jak jistě víte, není málo při současné i očekávané návštěvnosti Prahy, která je pro město důležitým faktorem. V rámci veletrhu výtvarného umění byl festival Tina B a je s logem Prahy prezentován např. v Bologni, v Turínu, v Bolzanu, v Miami, v Basileji, Chicagu, v Shanghai i v Pekingu.  V loňském roce se festivalu Tina B dostalo mimo jiné uznání prestižního muzea Chelsee Art Muzeum v New Yorku a velkého pozitivního ohlasu mezinárodních kritiků a novinářů. Vzpomeňte se na další metropole a budeme tam rádi prezentovat Prahu a současnou českou kulturu. Tolik o projektu Tina B, který měl každý rok záštitu radního pro kulturu a  zároveň podporu hl. m. Prahy.  
	Bohužel, letos se zdá, že na rozdíl od politiků, kteří chápou širší souvislosti v kultuře, letošní grantová komise vůbec nepochopila důležitost návaznosti každoročních akcí a jejich celosvětovou propagaci. Jak radní pro kulturu, tak členové zastupitelstva angažovaní ve výboru kultury či v grantové komisi, si v minulosti počínali vždy poměrně moudře. Ukazuje se totiž, že složení grantové komise pouze z umělců je kontraproduktivní, a to hned z několika důvodů. Jsou nestranní, nahrávají sami sobě navzájem, neznají kontinuitu podpory ani prioritu města Prahy a její celosvětovou propagaci a hlavně nenesou žádnou politickou odpovědnost za obrovské peníze, o kterých rozhodují.
	Když o rozdělení grantů rozhodovali zastupitelé společně se zástupci umělců, byl proces evidentně transparentnější a efektivnější. Proto vás žádáme, abyste přehodnotili odmítavé rozhodnutí grantové komise pro kulturu, využili své kompetence a poskytli nám finanční podporu, která nám nezbytně chybí pro realizaci letošního ročníku festivalu Tina B. Svým rozhodnutím přispějete k podpoře tvorby dalších mladých umělců a jak jsou vnímáni i v zahraničním kontextu. 
	Děkuji vám za pozornost, za porozumění a zdravý úsudek.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Prosím paní Jiřinu Pachlovou.

P. P a c h l o v á :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, vážení hosté, jmenuji se Jiřina Pachlová a jsem ředitelkou Branického divadla. Zastupuji zde občanské sdružení Leticia, které divadlo v Braníku provozuje. Nerada zdržuji toto zasedání, ale nemohu nereagovat na návrh, který vzešel z komise Rady hl. města pro udělování grantů pro r. 2009. Nejsem si jista, zda jsme se nestali součástí nějakého tajného výzkumu, který sleduje, kolik unese nestátní nezisková organizace působící mimo centrum Prahy. 
	Po 15 letech divadelního provozu v Braníku máme navržen nulový grant. Spolu s 19procentním DPH, které nám od ledna účtují umělecké agentury, ho lze považovat za grant likvidační. V uplynulých letech vše nasvědčovalo tomu, že hl. m. Praha má zájem podporovat kulturní život v regionech. V r. 2005 poskytlo Branickému divadlu na grantech a darech téměř 3 mil. Kč, v r. 2006 Kč 2,5 mil., v r. 2007 Kč 1,8 mil. Je pravda, že loňský rok byl možná již varující, neboť i s dotací na vstupenku jsme dostali 822 tisíc, protože v té době jsme měli průměrnou cenu vstupenky díky seniorskému, studentskému a dětskému programu hluboko pod  cenou 150 Kč, z které se dotace počítala. Dnes by v tomto ohledu byla situace asi jiná, ale kontinuita rozhodování grantové komise pro Branické divadlo je tak přerušena.
(pokračuje Pachlová)

	Ráda bych připomněla, že  Branické divadlo si z vlastních sbírek postavili v r. 1925 občané Braníka. V r. 1993 ho Leticie na vlastní náklady zachránila před úplnou likvidací. Divadlo se nachází v regionu, kde kromě Dobešky není dostupné jiné kulturní vyžití. Jako jediné se zaměřilo svým hrací plánem a poskytovanými slevami na seniory, studenty a děti, kteří tu každou neděli od listopadu do března potkají svou novou pohádku. V uplynulém roce odehrálo 184 představení a navštívilo ho 50931  diváků, což je při kapacitě 346 sedadel 80procentní vytíženost. 
	Braník žije, když divadlo hraje. Kdyby zaniklo divadlo v centru Prahy, mnozí by si možná ani nevšimli, ale Braník zánikem svého divadla potemní. 
	Obracím se tedy na vás, vážení zastupitelé, abyste zvážili, zda by se nenašel způsob, jak zachránit existenci Branického divadla, které vešlo do kulturního povědomí Pražanů. Děkuji vám za pozornost.

Prim. B é m :
	Prosím Danu Kyndrovou.

P.  K y n d r o v á :
	Vážený pane primátore, vážení členové Rady hl. města, vážení zastupitelé, samozřejmě všichni hosté dnešního zasedání,  ráda bych zde dnes z Pražského domu fotografie uvedla několik skutečností, které považuji v souvislosti s poskytováním grantů i partnerství ze strany města za velmi alarmující.
	Jsem představitelkou oboru, který je v oblasti kultury relativně mladý, nicméně pokud jde o zájem široké veřejnosti o fotografii, troufám si říci, že mnohé tzv. tradiční umělecké obory s přehledem předčí. O to víc je smutné, že dodnes Praha nemá své centrum fotografie jako je tomu naprosto běžné v jiných metropolích, a nikdo se nad touto kulturní ostudou ani nepozastaví. Kdyby však mělo zaniknout nějaké divadlo, kterých je v Praze jako máku, tzv. pražská kulturní obec by nepochybně provedla vaši defenestraci. Tudíž status quo se nadále zachovává, resp. s tím jde ruku v ruce přidělování peněz do kultury.
	Když pan primátor v létě minulého roku hovořil ke svému nově jmenovanému poradnímu sboru, uvedl, že doufá, že budou nastaveny relativně rovné podmínky pro představitele rozmanitých kulturních žánrů a proudů k přístupům k veřejným zdrojům. Ráda bych vám, pane primátore, řekla, že se vám to bohužel nepodařilo. Pokud jde o fotografii, ve  které se pohybuji, tam to rozhodně není. Budu samozřejmě konkrétní.
	Pražský dům fotografie uspořádal v minulém roce ve výstavní síni Mánes velkou fotografickou výstavu ke 40. výročí srpnové okupace, která trvala dva měsíce, a za posledních 10 let to byla v historii Mánesa nejnavštěvovanější výstava. Nemusím snad zdůrazňovat, že to byla v pravém slova smyslu obecně prospěšná výstava, kam chodili i kantoři se svými žáky, což zvláště považuji za důležité. Na věčné časy po výstavě zbude kniha, kde je shromážděno téměř 300 nejlepších fotografií našich předních fotografů včetně Josefa Koudelky. Tato kniha, kterou vám tady ukazuji, samozřejmě nestála pět korun. Myslíte, že Pražský dům fotografie získal na tuto výstavu od města grant? Nedostal. Žádali jsme tudíž partnerství. Ticho po pěšině. Až na vernisáži v srpnu, kdy jsem si pod vlivem sklenky vína troufla vyrukovat na pana Richtera, že by snad výbor pro kulturu mohl na tuto akci něco přidělit, slíbil, že se pokusí, i když to není v jeho kompetenci. Nakonec jsme přece jen získali sto tisíc. Pane radní, děkuji, moc nám to pomohlo. Zaplatili jsme z toho pasparty a grafika. 
	Pražský dům fotografie ovšem není jedinou obecně prospěšnou společností, která se u nás věnuje fotografii, je tu ještě Čekfoto. Poskytnu vám srovnání, které nepotřebuje komentáře. Čekfoto pořádá již téměř 15 let výstavu Pressfoto a řadu let získávalo na tuto akci 
(pokračuje Kyndrová)

dotaci 150 až 200 tisíc. Minulý rok, kdy se paní Mrázková, která tu o. p. s. reprezentuje, stala členkou poradního sboru primátora, najednou se dotace zvedla na 800 tisíc. Netroufám si odhadnout, kolik si žádá letos, odhaduji tak dva miliony. Proč ne? Už asi pochopila, že to jde.
	Jako naprostý výsměch nám všem považuji 500 tisíc, které jí výbor kultury udělil minulý rok na přípravu výstavy Štíty Viléma Hekla, která proběhne až v tomto roce. Nedovedu si představit, čeho se příprava mohla týkat. Jedná se o soutěž, kde autoři dodávají své vlastní zvětšeniny. Vytištění letáků na tuto soutěž a poštovné potenciálním účastníkům mohlo stát tak 5 tisíc.
	Sečteno a podtrženo: máme tu dvě obecně prospěšné společnosti zaměřené na fotografii. Jedna udělala velkou výstavu v Mánesu ke 40. výročí okupace plus knihu, kterou jsem vám ukazovala, a druhá zorganizovala soutěž a výstavu Čekpressfoto, na kterou tradičně  chodí hodně lidí a tudíž zisk je nemalý. Výsledek, pokud jde o tištění nějakého produktu, je pouze tento bulletenek. Po výstavě zbude jen toto.
	Ovšem ze strany Magistrátu je pro Čekpressfoto, resp. pro o. p. s. Čekfoto, ještě další nepřímá, ale zásadní podpora. Prostory Křížové chodby a Rytířského sálu se poskytují víceméně zdarma, snad se platí jen elektřina a úklid. Pražský dům fotografie musel Mánesu zaplatit za pronájem 300 tisíc. Srovnáme-li tyto dvě o. p. s., my jsme dostali sto tisíc, Čekpressfoto 1,5 mil. 

(Prim. Bém: Paní Kyndrová vypršel vám čas na příspěvek.)

	Chápu, pane primátore, že to asi nebudete chtít slyšet.

(Prim. Bém: Paní Kyndrová, respektujte zákon, dokončete svůj příspěvek.)

	Letos jsme žádali o grant na výstavu Jan Palach – vyšla k tomu tato kniha. Nedostali jsme ani korunu. Ukončím své vystoupení mottem, které mám v této knize i na výstavě: Člověk musí bojovat proti tomu zlu, na které právě stačí. Jak je vidět, já na toto zlo nestačím, nicméně bojovat proti tomu budu, protože zlo vychází z toho, že pražský Magistrát nebyl schopen vytvořit systém, který by spravedlivě rozděloval peníze do kultury a poradní sbor, který byl vytvořen, toto jenom dokazuje. Vy všichni, protože jste placeni z peněz daňových poplatníků, byste se měli nad tím zamyslet a něco pro občany udělat, aby tady byl nastaven spravedlivý systém. Toto rozhodně nefunguje. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Slovo má Karel Heřmánek.

P.  H e ř m á n e k :
	Vážení přátelé, jsem z Divadla bez zábradlí. S politováním musím konstatovat, že letos se odborníkům, členům grantové komise, podařila úžasná věc. Po 15 letech popravili  Divadlo bez zábradlí. S částkou, kterou máme v příštím roce disponovat, není možné toto divadlo nadále vést v té kvalitě a v té podobě, v jaké jsme ho vedli až dosud. V posledních letech jsme měli grant ve výši 7 mil. a měli jsme co dělat, abychom s těmito prostředky vyšli. Naše běžné náklady v posledních letech činí 32 mil., 7 mil dostáváme grant, zbytek si musíme vydělat na vstupenkách. Tomu není vystaveno žádné pražské divadlo.
	Namátkou bych řekl, jakými prostředky disponují podobná činoherní divadla jako jsme my. Činoherní klub 17 mil., Švandovo divadlo neuvěřitelná suma pro mne 42 mil., ABC 53 mil., Divadlo komedie, které je na tom stejně jako my, je to s. r. o., získalo prostory 
(pokračuje Heřmánek)

divadla ve  výběrovém řízení stejně jako my, ale my dávno před nimi, od samého začátku ročně disponují s příspěvkem 12 mil. ročně – osm let. 
	Každoročně jsme vystaveni tomu, že o nás rozhodují různé odborné komise. Řeknu vám, co to jsou odborné komise a poradní sbory. Odjakživa i za socialismu v těchto komisích seděla vždycky jen zloba, závist a mindrák, a to se nezměnilo. Nezmění se to i nadále, vždycky to tak bude. Vždycky se budou vyřizovat osobní účty. Velmi dobře vím, že to, jak jsme dopadli v hodnocení, které je neuvěřitelné, protože jsme divadlo, které hraje 320 představení ročně, což nemá žádné divadlo v celé republice, návštěvnost od založení divadla máme mezi 80 – 90 % - které divadlo se tím může pochlubit? Nechápu, jak je toto možné. Pokud budou tyto komise, pokud nebude udělaný systém, který bude jednoduchý, přehledný, bude platit pro všechny a vznikne tak situace, že budou mít všichni rovnou šanci domoci se prostředků od daňových poplatníků, jediná možnost, která se nabízí, je počítač. Jakmile je tam lidský faktor, je tam vždycky podezření z korupce, z klientelismu, z nenávisti, ze závisti apod. 
	Nevím, jak dalece si uvědomují členové grantové komise, co spáchali svým rozhodnutím. My za tyto prostředky jsme schopni vést divadlo do prázdnin. Ročně nás navštěvuje sto tisíc diváků, zastavují mě lidé na ulici,  děkují nám, mají naše divadlo rádi. Nevím, jak to grantová komise těmto divákům vysvětlí. Děkuji vám za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Konstatuji, že byla ukončena rozprava. Prosím pana radního Richtera, aby se pokusil ve svém závěrečném slovu reflektovat některé komentáře nebo kritické připomínky a seznámit nás s výhledem, jak si představuje, že se tato oblast  bude dále vyvíjet. Děkuji, pane radní.

P.  R i c h t e r :
	Začnu od konce. Po systému, po kterém volá pan Heřmánek, volají všichni včetně nás. V tuto chvíli je odpovědnost na poradním sboru expertů, kteří mají do května navrhnout systém rozdělování grantů, který bude spravedlivý, nediskriminační, transparentní, právně čistý tak, aby mohl být používán v dlouhodobém horizontu a nemuselo se stále přecházet ať už k drobným, nebo k zásadnějším změnám. Toto vše je v rukou odborníků. Dle názoru aspoň některých odborníků politici nejsou kompetentní k tomu, aby rozhodovali o podpoře v kulturní oblasti.
	Zaznělo tady mnoho připomínek. Nehodlám se vracet ke střetu zájmů členek grantové komise. Poradní sbor expertů, tedy těch 30 expertů, kteří jmenovali tyto dámy, se vyjádřili, že je to politováníhodná věc a že došlo k osobnímu selhání těchto dvou členek. Pravděpodobně informace mají větší než já, nejsem schopen tuto věc ohodnotit, dokumenty k dispozici nemám, protože nejsme členem ani poradního sboru, ani grantové komise.	
	Na závěr bych chtěl říci několik věcí. Navýšili jsme granty proti minulému roku o dalších 20 mil. Kč. Jsem rád, že projevy nevole, které zde dnes zazněly, skutečně mají nádech kulturnosti. Děkuji za to, je to posun. Mám dojem, že ti, co se dnes projevovali, je jiná skupina než tady byla v minulém roce. Pravděpodobně ti, kteří zde byli, jsou spokojeni. Jen doufám, že to není na úkor těch podezření, která zde vyvstávají.
	Bohužel neumím odpovědět na konkrétní dotazy, které tu zazněly, ať už ze strany umělců-žadatelů, kteří přišli, nebo ze strany zastupitelů. Proto byla písemně pozvána 15členná grantová komise na toto zasedání. Je-li zde někdo, ať zvedne ruku, aby mohl odargumentovat všechny dotazy. Nikdo zde není. Nechci si to vykládat jako neúctu a aroganci vůči zastupitelům, občanům, kteří zde sedí a umělcům, kteří žádali třeba neúspěšně a chtěli se dotázat, jen věřím, že 15 členů komise dnes jen nemělo čas. 
(pokračuje Richter)

	 Nevím, co k tomu více dodat. Odborníci navrhli toto rozdělení, rada se s tím ztotožnila, teď je na zvážení zastupitelstva, zda podpoří názor odborníků, případně nikoli. 

Prim.  B é m :
	Než přistoupíme k hlasování, dovolím si předat slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrhový výbor si v prvé řadě dovoluje upozornit na překlep, který je v usnesení v částce, která je navrhována. Správná částka je 92730 tis. Kč. Vloudily se tam nuly a nějaká jiná čísla. Prosím všechny, aby si to opravili. 
	Dále návrhový výbor obdržel jeden protinávrh od pana zastupitele Hoffmana, který zní: ZHMP schvaluje navýšení celkové částky na udělení  grantů o 3,5 mil. z neúčelové rezervy a o tuto částku zvýšit grant Divadlu bez zábradlí tak, aby celková výše tohoto grantu byla 7 mil. Kč.
	Táži se pana předkladatele, zda se s tímto návrhem ztotožňuje.

 P.  R i c h t e r :
	Omlouvám se, takto to nelze udělat, návrh je neúplný. Musí být zřejmé, odkud se peníze vezmou, která jiná kolonka grantů bude o tuto částku snížena. Takto jednoduše se nemohu ztotožnit.

P.  S a m k o v á :
	Upozorňuji, že navrhovatel pan dr. Hoffman navrhuje tuto částku vzít z neúčelové rozpočtové rezervy, ne v rámci grantového schématu snížit některou položku. 

P.  R i c h t e r :
	Strašně rád bych podpořil toto divadlo, protože je velmi kvalitní. Kdyby to  záleželo na mně, byť jsem naprostý laik, jak bylo v médiích řečeno, tak si myslím, že má svou uměleckou úroveň a vysokou kvalitu, ale pokud bychom vzali tyto peníze z neúčelové rezervy, je to navýšení grantů. Tomuto navyšování jsme jednou provždy řekli dost, takto to nejde, protože geometrickou řadu budeme stále navyšovat finanční prostředky. Máme rámec, pro tento rok je to 230 mil. Kč a nerad bych ho navyšoval. Je to i dotaz na správce rozpočtu. 

P.  S a m k o v á :
	Navrhovatel se s tímto protinávrhem neztotožňuje, budeme o tom hlasovat jako o protinávrhu. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o tomto protinávrhu. Pro 12, proti 5, zdrželo se 42. Protinávrh nebyl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Nyní můžeme hlasovat o návrhu usnesení s drobnou úpravou v textu.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení s drobnou modifikací v textu, která byla přednesena. Pro 39, proti 1, zdrželo se 17. Návrh byl přijat. Schválili jsme návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2009.
(pokračuje Bém)

	Prosím o předkládací zprávu pana kol. Richtera k tisku Z 116.

P.  R i c h t e r :
	Jedná se o návrh na bezúplatné nabytí vlastnictví k pozemkům v k. ú. Trója z vlastnictví ing. Rostislava Kopeckého. Jak důvodová zpráva říká, pan ing. Kopecký projevil zájem darovat pozemky v k. ú. Trója hl. m. Praze. Jedná se o pozemky, které jsou v areálu Botanické zahrady hl. m. Prahy. Pan ing. Kopecký získal tyto pozemky na základě pravomocného rozsudku Obvodního soudu pro Prahu 6, kde se domáhal jako postupník vydání náhradních pozemků Pozemkovým fondem. Následně došlo k několika soudním sporům, které jsou detailně popsány v důvodové zprávě. Dnes jednáme o daru pana ing. Kopeckého. Je to 13721 m2 v Botanické zahradě. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Otevírám diskusi. Přihlášena je paní kol. Tylová. Má slovo.

P.  T y l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, tento tisk vypadá na první pohled jednoznačně kladně, až tak kladně, že v naší společnosti to ve mně vyvolává určité otázky. Zeptala bych se přímočaře: zda to, že nám pan podnikatel věnuje tuto výhodu – jak jsem si pana podnikatele vyhledala ve vyhledávači, připadá mi, že tak úplně charitativní osoba to není, možná se mýlím a že se to tímto dnem změnilo – není vyměněno za nějakou jinou výhodu, že až se bude přidělovat někde nějaký pozemek, že ho dostane s velkou slevou apod.
	Potěšilo mě, že když vyjednával s panem primátorem, pan primátor mu zřejmě přislíbil – v darovací smlouvě to je, že za  ušetřené peníze, které by město muselo za normálních okolností zaplatit za předmětné pozemky, přispěje na zvelebení životního prostředí v hl. m. Praze. Chtěla jsem se zeptat, jestli je těch 48 mil. Kč už rozděleno, zda to půjde třeba na třídění odpadu nebo kam to půjde. Pan primátor by to mohl specifikovat, zda se bavili s panem podnikatelem přímo na oblasti životního prostředí, kde to bude využito, což my Zelení velice vítáme.

Prim.  B é m :
	Pavel Klega má slovo.

P.  K l e g a :
	Dovolím si krátkou reakci na vystoupení kol. Tylové. Hl. m. Praha pozemky nepřiděluje, nemám pocit, že by se  to dělo. 

Prim.  B é m :
	Udělím si slovo ke krátké reakci. Věřím, že kol.  Tylová si je vědoma toho, že péči o životní prostředí v Praze má ve své gesci kolega Štěpánek. Myslím si, že čas od času se klub Zelených, který není příliš početný v pražském zastupitelstvu, dokonce i sejde a má příležitost diskutovat o těchto prioritách. I z názvu vaší strany vyplývá, že k přírodě, k životnímu prostředí máte blíže, byť  to někdy v realitě života tak nemusí  být. Doporučuji, abyste to konzultovali nejdřív uvnitř svého klubu. Kolega Štěpánek vám jistě nic nezatají, jaké má Praha představy a priority v oblasti odpadového hospodářství, v třídění odpadů, úklidu komunikací, čistoty ve městě, v boji proti narůstajícím imisím a emisím, dobré projekty, které mají za cíl snížit hlukovou zátěž v Praze, kde víme, že 50 %  obyvatel centrální části metropole se denně dostává do hlukové zátěže převyšující 60 dB – to všechno jsou témata, 
(pokračuje Bém)

která se života a životního prostředí  dotýkají, stejně tak jako cyklostezky a útulky pro ohrožená a handicapovaná zvířata, do čehož hl. m. Praha investuje ročně obrovské množství finančních prostředků, když se podíváte na meziroční srovnání, nepoměrně výše letos než před 5 – 6 lety, také možná zásluhou práce kol. Štěpánka. Proberte to, prosím, nejprve na vašem klubu, možná budete překvapena, kolik se toho dělá.
	Když jsme u tříděného odpadu, který jste zmínila, obávám se, že nám nezbude nic jiného než takto získané finanční prostředky investovat do toho, že aspoň za papírový odpad, který získáváme v rámci projektu třídění odpadů na území hl. m. Prahy, aby nám ho sběrné suroviny braly, musíme  dnes platit – v dnešní době existující hospodářské krize. Podle odhadu to bude Pražské služby stát cca  28 mil. Kč. Jen upozorňuji, že papír a možnost jeho reálného výkupu dnes znamená, že si Praha za tento vytříděný papír musí zaplatit. Pro rozpočet hl. m. Prahy je to téměř 30 mil. Kč. To je smutný příběh, kde všude a na co musíme finanční prostředky dnes realokovat. 
	Do diskuse je po druhé přihlášena kol. Tylová, připraví se pan zastupitel Gregar.

P.  T  y l o v á :
	Děkuji panu primátorovi za obsáhlý výčet toho, co dělá Praha v životním prostředí. Minimálně jako zastupitelku mě těší, že je s touto oblastí tak podrobně seznámen. Tyto věci samozřejmě na klubu diskutujeme, ale jednalo se mi o to, zda o 48 mil. bude navýšen rozpočet pana radního Štěpánka. Beru to jako příslib, že ano. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Gegar má slovo.

P.  G r e  g a r :
	Děkuji za materiál, je to velký pokrok směrem k Botanické zahradě, protože vlastnické vztahy narušovaly integritu Botanické zahrady a řešíme to poměrně dlouho. Myslím si, že je to krok správným směrem. Jestli dobře materiálu rozumím, je to spíše obchod s panem ing. Kopeckým, protože stažení ostatních žalob je jakoby ustoupení od jakéhosi možná potenciálního, možná nevymahatelného práva, které vůči panu Kopeckému hlavní město vede. Beru to jako materiál, který je určitě velkým pokrokem a zachraňuje integritu Botanické zahrady. 

Prim.  B  é m :
	Pan  Jech.

P.  J e  c h :
	Dámy a pánové, nedá mi to a musím reagovat na slova pana primátora Béma, která se týkala problému s tříděným odpadem a s náklady, které tím hlavnímu městu vznikají. 
	Dovolím si ocitovat zákon z 8. ledna 1969 o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky, tzv. kompetenční zákon, který v § 13 říká, že ministerstvo průmyslu a obchodu je ústředním orgánem státní správy pro státní průmyslovou a surovinovou politiku, sběrné suroviny a je zodpovědné i za komoditní burzy. Není to tedy primárně starost ani zeleného radního Štěpánka, ani zeleného ministra Bursíka, ale modrého ministra Martina Římana. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Konstatuji, že byla uzavřena rozprava. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. Předtím prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  R i c h  t e r :
	Žádnou reciprocitu pan inženýr nezíská. Tím jsem odpověděl na vše. Pojďme hlasovat.

Prim.  B é m :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 116 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení v předložené podobě. Pro 53, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Pan kol. Richter předkládá poslední tisk Z 908. 

P.  R i c h t e r :
	Je to návrh na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Galerie hl. m. Prahy. Změna spočívá ve třech bodech. Je to dle důvodové zprávy změna sídla, následně vymezení majetku, jedno osazení veřejné plastiky a pomníky. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 908 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Richterovi. O slovo prosím pana radního Štěpánka k tisku Z 207.

P.  Š  t ě p á n e k :
	Dovolím si předložit tisk týkající se sběrných dvorů. Hl. m. Praha má systém sběrných dvorů, kde jsou tři oblasti obhospodařovány sběrnými dvory zřizovanými městskými částmi a my umožňujeme všem Pražanům, aby tam mohli odložit příslušný odpad bez ohledu na to, kde mají trvalé bydliště, pokud  jsou z území hl. m. Prahy. Za to jim každoročně poskytujeme dotaci.
	Dovoluji si předložit návrh na dotaci v celkové výši 12 mil. Kč, zhruba po 4 mil. Kč pro městské části Praha 12, 16 a 20. Sběrné dvory jsou v Radotíně, v Modřanech a v Horních Počernicích. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo se do  rozpravy nehlásí,  rozpravu mohu uzavřít. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 207 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu kol. Štěpánkovi. 
	Slovo má pan radní Šteiner – předkládací zpráva k tisku Z 234.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 234 k návrhu na výkup zahrádkářských chatek do vlastnictví hl. m. Prahy za účelem majetkoprávního zajištění stavby zkapacitnění štěrboholské radiály v prostoru k. ú. Strašnice a Hostivař.
	Nebudu vás zdržovat obsáhlým úvodním slovem, jen pro přiblížení celé věci. Jedná se o tzv. šikanu na štěrboholské radiále, je to zúžené místo za Lannovým mostem, kde hl. m. Praha připravuje investici  směřující k rozšíření této komunikace i v souvislosti s budoucím vyústěním městského okruhu, který by v těchto místech měl spojovat Jarov a štěrboholskou radiálu. 
	Za tímto účelem je třeba vykoupit tři zahrádkářské chatky, jak je zmíněno v důvodové zprávě i v návrhu usnesení. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 234 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 49, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Prosím o předklad dodatečně zařazeného tisku - Reakce na petici - předsedu kontrolního výboru kolegu Hoffmana. 

P.  H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, členové zastupitelstva, byl jsem pověřen vyřízením petice proti nucenému přerušení činnosti Galeria Artwall. Materiál máte k dispozici písemně včetně návrhu na usnesení. Tolik úvodní slovo.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 240 – návrh usnesení tak, jak jej předložil předkladatel.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 48, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Vyčerpali jsme pořad jednání s výjimkou posledních dvou bodů. 
	Návrh personálních změn ve výborech ZHMP. Prosím předsedy. Nikdo není přihlášen, prosím kolegyni Samkovou.

P.  S a m k o v á :
	Návrhový výbor obdržel od paní zastupitelky Drhové jako místopředsedkyně klubu Zelených návrh na změnu ve finančním výboru. Po projednání s předsedou finančního výboru navrhuji návrh usnesení: ZHMP 
	I. odvolává ke dni 29. lednu paní ing. Evu Tylovou z funkce členky finančního výboru,
	II. volí ke dni 30. ledna 2009 paní mgr. Petru Kolínskou členkou finančního výboru ZHMP. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 50, nikdo proti, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Pokračuje diskuse k návrhu personálních změn ve výborech. Nikdo do ní není přihlášen.
	Můžeme přistoupit k poslednímu bodu dnešního jednání – dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP, tedy interpelace. První je přihlášen pan kolega Zajíček, připraví se dr. Hulínský po prvé.

P.  Z a j í č e k :
	Vážení kolegové, vážená rado, jistě nikdo z vás nepochybuje, že jednou ze základních podmínek života a rozvoje města je kvalitní městská hromadná doprava. V současné době je tato podmínka života silně ohrožena. Dopravní obsluha Prahy zajišťovaná převážně Dopravním podnikem byla v r. 2008 v konkurenci 62 srovnatelně  velkých měst Evropské unie hodnocena jako nejlepší.
	K hodnotícím kritériím: hustota provozu MHD, dostupnost, dodržování jízdních řádů, technická úroveň, kultura přepravy a cena jízdného. Z toho je zřejmé, že hodnotící komisi šlo hlavně o zájmy cestujících. Současně se hodnotily i vynaložené náklady. Světe div se – Praha tuto službu občanům umí z hodnocených měst za nejmenší peníze. Hodnocení nákladů potvrzují audity Dopravního podniku a. s. provedené firmami Roan Berger a Deloitte. 
	Ptám se: proč se město Praha dosaženými výsledky výrazně nechlubí? Proč ti, kteří se o dobrý stav v MHD zasloužili, nejsou ocenění? Podotýkám – byli odejiti. Hlavně proč se město, stoprocentní vlastník Dopravního podniku, nesnaží o udržení a vylepšování dosažených výsledků? Už cca pět let prochází Dopravní podnik transformačním procesem, který postupně zlepšoval organizaci firmy a také výrazně spořil. Dovolím si několik čísel.
	Provozní dotace města pro Dopravní podnik byla i přes inflaci v r. 2008 o 26 % nižší než v r. 2003. Znamená to, že cena za uznávanou měrnou jednotku jeden vozokilometr se snížila o 33 %. Ve stejném časovém intervalu klesl počet zaměstnanců Dopravního podniku z 12990 v r. 2003 na 11500 v loňském roce, to je o 11 %. Technickými a organizačními opatřeními a modernizací vozového parku a technologií klesla např. spotřeba elektrické energie na ujetý kilometr v metru o půl kWh z 3,3 na 2,8 kWh a u tramvají z 2,3 na 1,8. A to musíme vzít v úvahu katastrofální stav tramvajových tratí, které ekonomicky optimální způsob jízdy velmi často neumožňují.
	Trend škrcení Dopravního podniku rozpočtovými restrikcemi jak v provozní, tak v investiční části pokračuje. Mnohé již tady bylo řečeno. Jsem přesvědčen, že možnosti větších úspor jsou v Dopravním podniku již vyčerpány. Další aktivity, kterými deklaruje vedení Dopravního podniku možnost úspor, jsou outsorsingy některých činností, ale již provedená výběrová řízení, v nichž se porovnávala prověřená kalkulace nákladů v Dopravním podniku s nabídkami zájemců ukázala, že posuzované činnosti umí pracovníci Dopravního podniku provádět výrazně efektivněji. Byl tedy úspěšný jediný projekt. Výrobce vozidel metra na trase C firma Siemens smluvně přebírá Depo Kačerov a technický stav vozidel a jejich vypravení do provozu bude jejich starost. Firma současně s pronájmem budov přejímá i 
(pokračuje Zajíček)

všechny zaměstnance. Deklarovaná úspora pro Dopravní podnik není sice největší, ale je to výrobce vozidel  - budiž. 
	O to více zaráží zpráva firmy Siemens, že končí s výrobou v Praze a opouští výrobu kolejových vozidel vůbec. Bude mít Siemens vůbec možnost smlouvu s Dopravním podnikem plnit? Neprodá ji třeba kupci zličínské továrny? 
	Nejsem odpůrce teze, že pokud je to ekonomicky výhodné, je možné některé nestrategické činnosti zajistit smluvně. Jsem ale výrazným odpůrcem toho, aby vlastník-město záměrně snížil cenu podniku a následně ho outsorsoval nějakému případně zahraničnímu investorovi jako celek. Možná by měla zájem Veolie jako o konex(?), nebo o železnice, nebo někdo jiný.
	Toto jednání jako výrazně destruktivní ohrožuje ekonomickou bezpečnost Dopravního podniku a v důsledku to může vést i k ohrožení bezpečnosti dopravní. 
	Vyzývám proto vedení hl. m. Prahy, aby ukončilo tažení vedoucí k likvidaci dosud kvalitní MHD v Praze, aby zastavilo organizování dopravy prázdninovými intervaly celoročně, ukončilo neopodstatněné rušení tramvajových a autobusových linek včetně omezování provozu metra pásmovým provozem. Nezvyšujte cenu jízdného i s ohledem na ekonomickou krizi, která nejvíce dopadá na sociálně slabší občany. Zahajte skutečně objektivní jednání s Dopravním podnikem o dofinancování provozní dotace, aby mohl být kvalitní provoz MHD udržen. Zajistěte, aby mohl podnik plně vlastněný městem plnit již uzavřené smlouvy a naplnit výběrové řízení na obnovu autobusového parku. Je bezpodmínečně nutné zajistit rekonstrukce tramvajových tratí, aby se nestaly nebezpečnou dopravní pastí. 
	Pokud by ze strany vedení Prahy nebyla ochota udržet pro Pražany a návštěvníky Prahy kvalitní hromadnou dopravu za stávající cenu jízdného, vyzývám radu jako valnou hromadu Dopravního podniku – řekněte to veřejně a přijměte za tento stav odpovědnost. Děkuji za pozornost.

Prim.  B  é m :
	Prosím pana radního Šteinera.

P.  Š t e i n e r :
	Samozřejmě kol. Zajíčkovi na toto rozsáhlé expozé odpovím, ale chtěl bych odmítnout všechny teze, které zde zazněly o zhoršování kvality, o snižování ceny, o přípravě nějakého prodeje, o zdražování jízdného apod. O ničem takovém Rada  hl. města Prahy nejednala, ani nic takového připravovaného není. Restrukturalizace podniku a outsorsing některých služeb je ve světě běžná záležitost, dokonce všechny porovnávané dopravní podniky, které kol.  Zajíček zmiňoval, s nimiž byl v rámci UITP pražský Dopravní podnik porovnáván – možná by nebylo od věci, kdyby mě kolega poslouchal, já jsem ho také poslouchal  - všechny tyto dopravní podniky samozřejmě procházejí výraznou restrukturalizací, výrazným zeštíhlováním a outsorsují velké části svých klíčových aktivit. To chceme dělat i v Praze, nechceme zaostávat za obdobnými dopravními podniky v milionových metropolích Evropy, ale v žádném případě nechceme ani zdražovat jízdné, ani Dopravní podnik prodávat nebo snižovat jeho cenu, jak zde zaznělo. Písemná odpověď rozebere  tyto mé teze do komplexnější podoby.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu radnímu Šteinerovi. Dovolím si ještě doplnit. Myslím si, že musíme vést jasnou hranici mezi tzv. mystifikacemi, lží nebo virtuálními realitami, které vytvářejí sdělovací prostředky,a zodpovědnou prací i právem na informace ze strany zastupitelů  hl. m. 
(pokračuje  Bém)

Prahy. Znám kol.  Zajíčka jako mimořádně zodpovědného jednoho z nás, který umí pracovat s věrohodností kvalitních informací. Vím, že informace jsou panu kol. Zajíčkovi dostupné. Prosím, zda byste si mohli na ose jednání pan kol. Šteiner a pan zastupitel tyto informace vyměnit. Když odvysílá televize Nova nebo deník Blesk napíše, že hl. m. Praha nebo Dopravní podnik bude zdražovat jízdné v MHD, to je jedna věc. My, kteří média známe, víme, že si často vymýšlí, často dokonce lžou, často vytvářejí takové virtuální reality, které se jim nebo někomu hodí do krámu. V této souvislosti chci říci: ano, je pravda, že Dopravní podnik prošel neuvěřitelnou transformací – prosím kol. Zajíčka, aby chvíli dával pozor – v posledních 4 letech, že to byla ještě před čtyřmi nebo pěti lety socialistická instituce, a dnes je to funkční akciová společnost, která optimalizovala a zefektivnila své interakce nebo své projekty a optimalizovala náklady. To za prvé.
	Za druhé. Není žádným tajemstvím, že i do nákladových položek se vždycky musí promítnout plán, představa, výhled, jak tato společnost chce nebo má fungovat v cílových službách pro cílové uživatele. To, že chceme zkvalitňovat, zefektivňovat a rozšiřovat dál systém MHD, to je realita. Můžeme to dělat v nějaké rozumné proporci – náklady, výnosy nebo příjmy. Přesto existuje střednědobý výhled zdrojů a příjmů Dopravního podniku, který je závazným dokumentem pro Dopravní podnik a nepočítá s žádným zdražováním jízdného ani v r. 2009, ani v r. 2010. Když to nějaké médium řekne, tak si vymýšlí  nebo lže, to, že vezme k ruce nějakou studii, kterou někdo napíše, ale která nemá v žádném případě žádný vliv na to, jak rozhoduje rada nebo zastupitelstvo. Jak vypadá relace mezi tarifem a náklady jízdného, to je druhá věc. Platí to, co jsem řekl pod bodem číslo dvě. 
	Za  třetí. Je realitou, že především v čase  hospodářské krize se firmy musí zatraceně snažit optimalizovat své náklady. Začínají to dělat firmy jako je např. Škoda Mladá Boleslav, ale i desítky či stovky dalších českých firem. Díky bohu, že Dopravní podnik prošel touto transformační etapou dokonce ve třech fázích v uplynulých čtyřech nebo pěti letech – dnes jsme za vodou, připravili jsme se na blížící se hospodářskou krizi. To, že v rámci budoucnosti fungování Dopravního podniku je možné hledat nějaké parametry  dalšího zefektivňování a klást si otázku, zda některé funkce a výkony, které děláme, musíme dělat my nebo je má dělat někdo jiný v rámci outsorsingových programů, že outsorsingový program musí splnit minimálně jeden ze dvou parametrů – buď musí přinést vyšší kvalitu, nebo musí přinést nižší cenu, v nejlepším případě přináší vyšší kvalitu a nižší cenu – to je zřejmé. Toto je smysl outsorsingových programů. V žádném případě se nejedná o prodej nebo dokonce o privatizaci Dopravního podniku. Tak daleko jsme se nedostali a myslím si, že soudný člověk ani v myšlenkách tímto směrem nepostupuje. V tomto ohledu vás mohu ujistit. Jen prosím – zacházejme s bulvárními články ať už v seriozně se tvářících médiích, nebo v neseriozně se tvářících médiích, rozumně. To už bych tady možná neseděl, ale seděl v Bruselu jako eurokomisař. Prosím, abychom se chovali jako zastupitelé k informacím a k naší komunikaci se zodpovědností o trochu větší než jak se k nám chovají sdělovací prostředky.
	Další do interpelací je přihlášen pan kolega Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, rozpočet r. 2008 v sobě obsahoval částku více  než 1,5 mld. Kč ze Státního fondu dopravní infrastruktury. Skutečné čerpání za r. 2008 bude částka kolem 650 mil. Kč a o zbylých 900 mil. Kč bude muset město znovu požádat. Pevně doufám, že Státní fond dopravní infrastruktury nezmění svou praxi a bude nadále ochoten nedočerpané zdroje hl. m. Praze na jeho žádost znovu uvolňovat. Je škoda, že finanční prostředky nedokážeme využít, protože bychom mohli požádat o nové a ne o nedofinancované. Předpokládám, že pan radní v písemné odpovědi mi 
(pokračuje Hulínský)

sdělí informace, kde nastal problém a jak ho bude možné do budoucna řešit. Abych řekl pravdu – nechápu, proč včas nedojde k úpravě rozpočtu na reálnou výši dotace, kterou budeme schopni vyčerpat v daném roce, to znamená zhruba na 650 mil. Kč, protože tím nastane další velký problém. Dochází k významnému zkreslování čerpání rozpočtu. Znamená to, že rozbor hospodaření za r. 2008 bude mít ve skutečnosti v nedočerpaných kapitálových výdajích částku o 900 mil. Kč vyšší. Připadá mi to naprosto zbytečné, když to jsou finanční prostředky, které jsou prostřednictvím Státního fondu dopravní infrastruktury a šlo by to řešit velmi jednoduše. 

Prim.   B é m :
	Děkuji. Jestli tomu dobře rozumím, pan kol. Hulínský je připraven k druhé interpelaci.  Reagovat bude Radek Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Odpovím kol. Hulínskému písemně, ale budu krátce reagovat. Jistě víte, že se jedná o dvě investiční akce, jejichž postup je bohužel díky majetkoprávním problémům v této chvíli zastaven, což při sestavování rozpočtu na r. 2008 jsme nemohli předpokládat. Naopak jsme předpokládali, že se podaří majetkoprávně jak vysočanskou radiálu, tak mimoúrovňovou křižovatku Liberecká dovést do fáze, že by bylo opět možné zahájit stavební práce již v loňském roce. Bohužel se tak nestalo. Obstrukce ze strany vlastníků vedly k tomu, že se stavba ve své realizační fázi o něco opožďuje. Státní fond dopravní infrastruktury k tomu přistupuje velmi vstřícně. Netýká se to zdaleka jen hl. m. Prahy, týká se to celé řady silničních, dálničních i železničních staveb na území naší republiky. Jsem téměř přesvědčen, že nebude mít Státní fond – jako v předchozích letech – žádný problém s převodem nevyčerpané investiční částky do dalšího roku. Jednání o tom vedeme a zatím všechny reakce  ze strany vedení Státního fondu dopravní infrastruktury byly v tomto vstřícné a chápavé. Písemná odpověď bude.

Prim.  B é m :
	Petr Hulínský po druhé.

P.  H u l í n s k ý :
	Protože limit u druhé nevyčerpám, chtěl bych říci, že to mělo dva aspekty.  Druhý aspekt byl, že kdyby to bylo jasné třeba v listopadu, mohli jsme upravit rozpočet hl. m. Prahy s tím, že by pak nemusely být v rámci rozboru hospodaření nevyčerpané kapitálové výdaje  o 900 mil. Kč zbytečně vyšší, mohli jsme dříve upravit rozpočet. Pak bude zase virtuální realita, co všechno jsme nevyčerpali, a 900 mil. tam nemuselo být. 
	K druhé interpelaci. Hlavní město prodloužilo zase o dalších půl roku smlouvu s Moravským Krumlovem o pronájmu umělecky velmi cenných obrazů Slovanské epopeje malíře Alfonse Muchy. Nabízí se určitě otázka, co bude dál se vzácnou sérií Muchových obrazů po půl roce. Když malíř svou epopej Praze věnoval, podmínil dar výstavbou nového pavilonu. Jedná se o unikátní dílo a všichni se shodneme, že si zaslouží důstojné a trvalé prostory. 
	Otázky, které jsou na pana radního: kdy bude předložen jasný reálný plán? Co město se Slovanskou epopejí zamýšlí? Jaké varianty plán bude obsahovat? Co dosud bránilo tomu, aby se situace nevyřešila? Vím, že pan radní se tím dlouhodobě zabývá, ale výsledek tam chybí. Rád bych v písemné odpovědi viděl, co mu v tuto chvíli brání. Podporuje stále město 

(pokračuje Hulínský)

myšlenku rekonstrukce Křižíkových pavilónů místo výstavby nových prostor, jak si to přál malíř, když nám tento dar věnoval? 

Prim.  B é m :
	Prosím kol. Richtera.

P.  R i c h t e r :
	Předložím písemnou odpověď. 

Prim.   B é m :
	Dále má slovo pan zastupitel Poche. Předložil interpelaci připojení Velké a Malé Chuchle k Vysočanům. Je to unikátní příběh, dovíme se to až v písemné podobě. 
	Další je do interpelací přihlášena paní mgr. Semelová.

P.  S e  m  e l o v á :
	Chtěla bych se vyjádřit k tomu, o čem jsme tady diskutovali na minulém jednání zastupitelstva, a to je výstavba tribuny fotbalového klubu u Jedličkova ústavu.
	Chtěla bych ocenit paní nám. Kousalíkovou, že dodržela slovo, jednala i s Jedličkovým ústavem, že se uskutečnila schůzka 16. 1. za účasti zástupců Jedličkova ústavu i fotbalového klubu přímo na ploše. Bylo zjištěno, že záměr výstavby tribuny, jak jej prosazuje fotbalový  klub Slavoj Vyšehrad, je s ohledem na Jedličkův ústav nevhodný. Chci ocenit i to, že s těmito závěry seznámila i rodiče, kteří to s povděkem vzali. Bylo jim řečeno, že Praha nemůže takovou výstavbu podporovat.
	Na druhou stranu souhlasím s tím, že bude jednání i za účasti pana primátora, nicméně si myslím, že by mělo být jasné vyjádření i odboru správy majetku, který dal souhlas s tím, aby se tribuna na pozemcích hl. města postavila. Proto se  domnívám, že by odbor správy majetku měl změnit souhlas s výstavbou tribuny a že by měl odbor výstavby Magistrátu v odvolacím řízení zrušit vydání územního rozhodnutí stavebnímu úřadu na Praze 4.

Prim.  B é m :
	Nevidím tady paní nám. Kousalíkovou, budu reagovat za ni. Tuto kauzu bereme s plnou zodpovědností a i nám velmi leží na srdci budoucí osud dětí trávících jak školní, tak mimoškolní čas v areálu Jedličkova ústavu. Jedličkův ústav je určitě předmětem našeho primárního zájmu, je to naše zařízení. Jak dobře víte, zvláště v posledních letech je patrna zodpovědnost města v mnoha aspektech výstavby nových pavilónů, bazénů, zahajování nových vzdělávacích programů. I tímto zdánlivým detailem se zabýváme s plnou zodpovědností. 
	Dále je do interpelací přihlášen pan starosta Žďárský – oživení zbrojního průmyslu na území MČ Praha 19.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Není to interpelace. Stojím tady za celou dobu poprvé a vystupuji jen když to považuji za závažné. Aby mi to někdo nevyčítal, ve vší vážnosti vám sděluji, že Armáda ČR, resp. ministerstvo obrany se přiklání k záměru vybudování nové opravárenské haly pro ruské vrtulníky – což není důležité – na území vojenského letiště ve Kbelích, takže sranda končí. Zítra vedeme s armádou na úrovni náměstka ministryně obrany jednání ve Kbelích, začíná v 11 hodin. Zúčastní se ho dva náměstci primátora a čtyři radní. Věc bereme velmi vážně. Chtěl bych vám oznámit, že je to pro  nás naprosto nepřijatelné. Ze všech informací, které 
(pokračuje Žďárský)

máme k dispozici, podle  našeho názoru a názoru našich odborníků a znalců tento projekt je neživotaschopný. Uděláme vše pro to, aby nevznikla ve Kbelích nová továrna na zbraně a pokoutně potom skončila pod nějakým Omnipolem. 
	Když je dnes zasedání zastupitelstva, máte právo toto vědět. Omlouvám se, že mé vystoupení nebylo tentokrát tak veselé, ale musím vám říci od srdce, že ani ve snu by mě nenapadlo to, co se děje teď, když se zalétávají vrtulníky nad naším územím, nemohu říci tak polopaticky jako někteří – k jakým účelům jsou tyto vrtulníky, s nimiž sice vnitřně souhlasím, ale potom nemusíme chránit žádné synagogy a veškeré bezpečnostní složky abychom stáhli do Kbel. Hovořím o možnosti teroristického útoku. Je to naprosto nepřijatelné, pro nikoho to není dobré, i pro armádu, náčelníka základny, implantování cizího objektu do vojenské základny je velmi těžké. Marně pátráme, co za tím může být. Pokud si tato firma Letecké opravy Malešice půjčí 20, 80 nebo 100 mil., tak víte, jak správci postupují. Pak se objeví někdo, kdo dluhy zakoupí.  
	 Sejde se se mnou i Petr Štěpánek, mluvil jsem o tom s Petrem Hulínským – je to naprosto apolitická věc. Možná se to sem ještě před toto plénum dostane. Chtěl bych vás upozornit, že zítra to začíná. Jsou samozřejmě pozvány obě televize, budeme trvat na tom, aby kamery byly přítomny po celé jednání, což cítím, že z druhé strany bude těžko akceptovatelné. Vstupujeme do toho. Jsem ochoten udělat další kroky, které budou i mimo území této země. Věřte tomu, že teď chlapci šlápli vedle. Děkuji vám za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Dalším přihlášeným do interpelací je pan ing. Jech.

P.  J  e c h :
	 Vážené kolegyně a kolegové, má interpelace se bude týkat podmínek pro vydávání a využívání karty opencard, dlouho a draze propagované karty Pražana. 
	 V podmínkách  pro vydávání a využívání karty opencard je článek 3.1.5. s nadpisem Právo nevydat osobní kartu.  Tento článek udává: správce je oprávněn nevydat osobní kartu, a to i bez udání důvodu. Rád bych se zeptal odpovědných představitelů města, co bylo důvodem k zavedení tohoto institutu bez udání důvodu. Rád bych se zeptal odpovědných představitelů, v jaké lhůtě, u koho a jak se lze odvolat resp. si stěžovat na nevydání karty bez udání důvodu. Jaký tady  funguje opravný prostředek? V dokumentu to uvedeno není. 
	Rád bych také slyšel informaci o tom, kolika žadatelům nebyla karta vydána bez udání důvodu. Rád bych věděl, jak lze definovat okruh žadatelů, kterým nebyla tato karta vydána bez udání důvodu, zda to jsou cyklisté, zda to jsou modroocí nebo plešatí spoluobčané – zda je nějaký společný jmenovatel této skupiny, které není bez udání důvodu karta vydávána. 
	Proč správce systému má tuto pravomoc bez udání důvodu kartu nevydat? Je to obdoba výjezdní doložky do světa slev nebo do světa MHD? Děkuji za písemné podrobné odpovědi.

Prim.  B é m :
	1. náměstek Blažek má slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	   Věřte, že bych vám rád odpověděl bez jakýchkoli vytáček, ale  nevím to. Pan řed. Kraus mi připraví veškeré podklady k tomu. Zdá se mi také neuvěřitelné, aby bez udání důvodu kdokoli rozhodoval o tom, zda někomu bude nebo nebude karta vydána. To v žádném případě není možné.  Dostanete podrobnou odpověď. Protože mi to leží na srdci, pokud byste 
(pokračuje  Blažek)

vy nebo já nebyl spokojen s odpovědí, určitě bude jednání mezi vámi, mnou a panem řed. Krausem, který za  tuto oblast odpovídá. 

Prim.  B é m :
	Můžeme využít přítomnosti pana kol. Krause. Víte, kolika lidem nebyla vydána karta bez udání důvodu?

P.  K r a u s :
	Dosud  nebyl žádný případ, že bychom nevydali kartu bez udání důvodu. 

Prim.  B é m :
	V písemné odpovědi bude na formátu A4 napsaná velká nula.
	Prosím o interpelaci pana dr. Witzanyho.

P.  W  i t z a n y :
	Ve své první  interpelaci bych se vyjádřil k nespokojenosti s tím, jak pan radní Šteiner odpovídá na mé interpelace, které jsou sice formálně zodpovězeny, ale některé konkrétní dotazy postrádají jakoukoli konkrétní  odpověď.
	Začal bych pozitivně. Rád bych poděkoval panu řediteli Trnkovi, kterého jsem se tázal na stav nákladů na využití vozového parku. Odpověděl mi vyčerpávajícím způsobem. Myslím si, že odpověď celou věc vysvětlila, jsem spokojen, věc je uzavřena.
	Na druhou stranu pan radní Šteiner na některé konkrétní věci není schopen odpovědět podle mého názoru na hranici smyslu zákona o hl.  m. P raze, který zastupitelům dává právo klást dotazy a radním, případně zástupcům Magistrátu povinnost odpovědět do 30 dnů. Je to jedno z mála práv řadového člena zastupitelstva. Nevím, jak se mám, pane radní, odpovědi dotazovat, zda přes Nejvyšší správní soud. 
	Konkrétně jsem se již v listopadu ptal na to, jakým způsobem jste vyřídil dopis odborových organizací Dopravního podniku, který byl nazván Poslední výzva, který obsahoval  jednak věcné výhrady, ale sám o sobě byl dopis formulován natolik emociálně a tak vážným způsobem a podepsán zástupci všech odborových organizací Dopravního podniku, že jsem chtěl od vás vědět, jakým způsobem jste se k tomu postavil a jak tato jednání dále pokračovala. Nedostal jsem od vás ani čárku písemné odpovědi od té doby.
	V prosinci jsem se ptal na kampaň na ohradách stavby Blanka. Konkrétně jsem se ptal na náklady, z jaké rozpočtové položky je tato kampaň hrazena. Pro pobavení ocituji vaši odpověď: Otázka vynaložení finančních prostředků je věcí individuálního posouzení – a  dále nic. Nevím,  jestli si ze  mne, pane radní, děláte legraci, že to mám individuálně posoudit, ale nic se nedovídám. Myslím si, že je to zbytečné, stenozáznamy  jsou jistě přikládány k interpelacím, které jsou vyřizovány. Prosím, aby byly všechny vznesené dotazy zodpovídány v souladu se zákonem o hl. m. Praze.

Prim.  B é m :
	Prosím  Radka Šteinera.

P.  Š  t e i n e r :
	Jsem přesvědčen o tom, že v obou případech nemáte pravdu. Zvlášť v záležitosti ohrad jsem se v poměrně dlouhém dopise snažil vysvětlit, že je to součástí celé stavby, že nelze odtrhnout barevnou ohradu od bílé ohrady a posuzovat, nakolik barva, která na ohradě je, stojí 100 Kč nebo 200 Kč za plechovku. Snažil jsem se popsat, že se jedná o prezentaci hl. m. 
(pokračuje Šteiner)

Prahy, prezentaci na naší konkrétní stavbě. Také jsem se vám snažil v odpovědi popsat, že pokud by nebyla Praha prezentována takovýmto způsobem, nepochybně by musela být prezentována jiným způsobem. Naopak, synergický efekt je tam podle mého názoru velice výrazný.
	Na váš komentář k mým odpovědím zareaguji, ale chtěl bych to odmítnout. Myslím, že ve všech případech, kdy jsem byl dotazován nejen vámi, ale i dalšími kolegyněmi a kolegy, jsem odpověděl zcela ve smyslu zákona o hl.  m. Praze.
	Pokud se mne ptáte na věci, které jsou předmětem obchodního tajemství, což je věc, kterou v tuto chvíli nezmiňujete, ale již  ve dvou interpelacích jsem na to musel reagovat, pak říkám, že nejsem připraven porušovat  jiný zákon, v tomto případě obchodní zákoník.  

Prim.  B é m :
	Jiří Witzany po druhé.

P.  W  i t z a n y :
	Raději na odpověď pana radního Šteinera nebudu reagovat, zkusíme si to vysvětlit později.
	Pane primátore, dámy a pánové, nyní k jiné záležitosti. Jak jistě víte, 14. ledna r. 2009 došlo ke smutné události, kdy na ulici Československé armády v Praze 6 zemřel architekt Jan Kaplický. Jako pražského rodáka, který získal světovou proslulost, bychom měli uctít jeho památku. Připomenu, že působil dlouho ve Velké Británii, kam odešel v r. 1968 a připomenu několik životopisných faktů. 
	 Působil v řadě významných architektonických kancelářích, spolupracoval s předními světovými architekty a posléze založil společnost Future System. Je představitelem hightech architektury a v posledních letech experimentoval s organickou architekturou, která se inspiruje přírodními tvary. Zaujal světovou veřejnost především stavbou obchodního domu v Birminghamu, za kterou získal mnohá významná ocenění a došel všeobecného uznání. Obdržel mnoho dalších ocenění. Mezi významná patří nejprestižnější britská cena za architekturu Sterling(?) Price, udělená za stavbu Lord´s media center na londýnském kriketovém stadiónu. Své nejvýznamnější projekty realizoval ve Velké  Británii a v dalších evropských zemích. Připravuje se také realizace vítězného projektu Futur System na museum v Modeně. V říjnu 2008 Jan Kaplický odmítl přijmout cenu ministerstva kultury za přínos v oblasti výtvarného umění architektury, kterou se mu porota rozhodla udělit za mimořádné architektonické dílo, kterým proslavil českou architekturu doma i v zahraničí. V dopise ministrovi Jehličkovi, kterým cenu odmítl, Kaplický uvedl: Vaše ministerstvo i vláda znemožňují prosadit můj příspěvek české kultuře a architektuře. Jako mnoho Čechů světového formátu narazil na provinciální poměry ve vlastní zemi. 
	Pokud jde o naše ocenění jeho památky, jistě můžeme hovořit o čestném občanství apod. Víme ale, že problém je jinde. Problém ve vztahu k zesnulému Janu Kaplickému je v realizaci návrhu Národní knihovny, resp. v tom, jak nešťastně město spolu s ministerstvem kultury a  možná i procesními chybami vedení Národní knihovny k realizaci tohoto návrhu přistoupily.
	Chtěl bych proto vyzvat vedení města a pana primátora, aby udělaly tlustou čáru za minulostí a o realizaci Národní knihovny se zasadily. Také bych rád panu primátorovi připomněl, že slíbil na prosincovém jednání zastupitelstva předložit na lednové zasedání zastupitelstva ucelený materiál o Národní knihovně. Jsem přesvědčen, a myslím, že je to dobrá rada, že bránění realizaci Národní knihovny je chybou nejen věcnou z hlediska přínosu pro hl. m. Prahu, ale také závažnou chybou politickou. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za interpelaci, za připomenutí této smutné události. 
	Dále je do interpelací přihlášen pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Má interpelace je sice písemná, ale stručně ji uvedu.  V hl. m. Praze se  zabýváme ve výchově s dětmi co se týká protiúrazové prevence především v oblasti dopravní v rámci BESIPu.  Vzhledem k tomu, co nám říká česká statistika o množství úrazů u obyvatel České republiky bez rozdílu věku, měli bychom se zaměřit na celou pražskou komunitu, i když myslet na naše školáky. Existují projekty pod světovou zdravotnickou organizací, které se nazývají Bezpečná komunita a projekt Bezpečná škola. V některých našich městech, např. v hanácké Kroměříži, tuto protiúrazovou prevenci mezi školáky nejen na základních školách, ale  i na středních školách úspěšně dělají. Zkusme to i u nás v Praze.

Prim. B é m :
	Další přihlášená do interpelací je paní mgr.  Halová.

P. H a l o v á :
	  Vážené kolegyně a kolegové, obracím se se svým dotazem na pana radního Janečka.
	  Obrátili se na mně zástupci Národní rady zdravotně postižených se žádostí o pomoc při prosazování navýšení finančních prostředků pro granty pro poskytovatele sociálních služeb. Ve svém dopise uvádějí, že pro pomoc zdravotně handicapovaným občanům se nedostává částky cca 10 mil. Kč. Národní rada se obává, že tak hrozí vážné nebezpečí, že zhruba tisíci potřebným občanům se nedostane potřebné pomoci.
	Proto se táží, vážený pane radní, zda je vám tato skutečnost známa a jakým  způsobem ji hodláte řešit. Byla bych ráda, kdybych mohla dostat písemnou odpověď.

Prim.  B é m :
	 Kol.  Janeček reaguje.

P.  J a n e č e k :
	Problém znám. Nevzniká u hl. m. Prahy, ale z rozpočtu republikového, kde chybí ne 10 mil., ale 2 mld. na poskytovatele sociálních služeb. Jestli jste si všimli, minulý týden v pátek ministr Nečas plně akceptoval návrh Prahy. Praha byla celorepublikově označena za někoho, kdo zachránil v plné výši příspěvky na péči. Naopak se nám povedlo pomoci těmto občanům, že nepřišli o 1200 Kč, což bylo původně avizováno. 
	 To, že chybí 2 mld., je  další boj, který nás čeká, abychom peníze někde našli. Na druhou stranu Praha nemůže do budoucnosti  tyto výpadky v rozpočtu ministerstva hradit. Peníze na to nejsou a nevím, kde bych je do budoucnosti bral. I tak jsme se vždycky snažili neziskovkám pomoci jak to šlo, ale nejde to do nekonečna. 2 mld., které chybí pro celou republiky, dotknou se všech neziskových organizací.
	Na druhou stranu i minulý rok jsme pomohli a ve finále systematickým tlakem hl.  m. Prahy i společně s občanskými sdruženími jsme ve finále peníze z ministerstva nějakým způsobem dostali. Zase nás čeká rok permanentního ostřelování ministerstva, aby nám dalo peníze. Je to pořád stejné. 

Prim.  B é m :
	Jako poslední je po druhé přihlášena do interpelací paní mgr. Halová.

P.  H a l o v á :
	Mám ještě jeden dotaz na pana radního Janečka. Dnes jsme projednávali  tisk, ve  kterém se udělovaly neinvestiční dotace hl. m. Prahy pro 22 městských částí v oblasti sociálních služeb pro r. 2009. V důvodové zprávě se uvádí, že městské části zdůvodňovaly potřebnost dotace na základě prováděných analýz, potřebnosti v rámci komunitního plánování a registrovaných poskytovatelů. Tomuto tvrzení si protiřečí pasáž střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb na území hl. m. Prahy pro r. 2009, bod 2.2, ve které se uvádí, že jako podklad tohoto plánu byla sekundární analýza vycházející z analýz potřeb uživatelů sociálních služeb zpracovaná pouze v 11 městských částech. V plánu se zdůrazňuje, že výsledky z analýzy lze použít pro první orientaci, nikoli však jako validní analýzu skutečných potřeb. 
	V bodu 2.3 se dále uvádí, že některé městské části nemají k dispozici potřebné analýzy, ani požadované kvalifikované odhady rozdělené dle typu sociálních služeb. Není ani zřejmé, které služby městské části nemají a u kterých neznají počet poskytovatelů. 
	Protože si odbor sociální péče a zdravotnictví v těchto dvou materiálech protiřečí, žádám vás, pane radní, zda byste mi k tomu mohl podat podrobnou písemnou informaci včetně přehledu analýz a potřeb uživatelů u 22 správních obvodů.  Děkuji za písemnou odpověď.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Kolega Janeček odpoví písemně. 
	Dámy a pánové, konstatuji, že jsme vyčerpali schválený program 23. jednání ZHMP. Prohlašuji toto zasedání za ukončené. Všem děkuji za konstruktivní přístup k němu a těším se za měsíc na shledanou.