S T E N O Z Á P I S
26. zasedání Zastupitelstva hl.m. Prahy ze dne 31. 3. 2005
Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHM, vážené paní starostky, vážení páni starostové, vážené dámy a pánové, studenti střední průmyslové školy Novoborská, studenti a studentky střední zdravotní školy Ruská, dovolte, abych vás přivítal na dnešním zasedání zastupitelstva. Věřím, že dnes, byť program je mimořádné bohatý a možná přinese i velmi dramatické diskuse, tak o všechny z nás a naše zdravotní stavy bude dobře postaráno, protože i pro případ, že by náhodou došlo k akutnímu selhání některého z vitálně důležitých orgánů, věřím, že studentky střední zdravotní školy nám budou schopny poskytnout kvalifikovanou první pomoc. (Potlesk.)
	Dámy a pánové, dovolím si zahájit 26. zasedání ZHMP. Všechny vás srdečně vítám. Dovolím si konstatovat, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. 
	Dovolte, abych i dnes připomněl, že průběh dnešního zasedání se přenáší na internetových stránkách www.praha-mesto.cz.
	Podle prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina členů ZHMP. Konstatuji, že zasedání zastupitelstva je tudíž usnášeníschopné.
	Z dnešního jednání se omlouvá pro pozdní příchod pan dr. Hošek, kterého v této chvíli nevidím, ale konstatuji, že je omluven, paní kol. Bursíková, které také hlásí pozdní příchod, a pan zastupitel Jírava. Toho jsem ale viděl, omluven být nemusí.
	Zároveň si dovolím konstatovat že v této chvíli není přítomna v zasedacím sále paní zastupitelka Vohralíková. Omlouvám se, kdyby někdo v mezidobí ze jmenovaných přišel. Z dnešního zasedání se omlouvá pan zastupitel Žďárský. Nevidím zde pana zastupitele Prokeše a Řiháka.
	Dámy a pánové, ověřením zápisu z dnešního zasedání si dovoluji pověřit pana zastupitele Ivana Bednáře a paní dr. Janíkovou. Dovolím si požádat a zkontrolovat, zda pokývají hlavou na znamení souhlasu. Děkuji vám předem.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání. Před navržený pořad jednání se jako bod 1/1 doporučuje zařadit na základě včerejšího jednání koaličních klubů bod návrh na volbu náměstka primátora hl. m. Prahy. Dovolím si jen připomenout, že podle koaliční dohody má pražský primátor 4 náměstky. Po rekonstrukci vlády před drahným časem a možná před další rekonstrukcí vlády, která velmi brzy přijde, došlo k personálním změnám. Ty vyústily v to, že post 4. náměstka pražského primátora nebyl obsazen. Připravme se na volební peripetii. Bod 1 dnešního zasedání navrhuji volbu náměstka primátora hl. m. Prahy.
	Dále vám byly rozdány na stůl materiály, které nejsou uvedeny v pořadu jednání. Jedná se o materiál, který rada hl. m.Praha projednala 29. března a doporučuje jej vzhledem k jeho důležitosti zařadit na dnešní pořad jednání. Jedná se o tisk Z 565 – návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění vyhláška
(pokračuje Bém)

č. 55/2000 Sb., kterou se vydává Statut hl. m. Prahy ve znění pozdějších předpisů. Jedná se o oblast vydávání občanských průkazů a cestovních dokladů. Navrhuji, aby tento tisk byl zařazen za bod 10 jako bod 10/2, a původní bod 10 byl zařazen jako bod 10/1.
	Do bloku informací vám byl navíc rozdán tisk Z 535 – informace o činnosti sociálního výboru ZHMP za r. 2004.
	Dále se doporučuje projednat v bodu 15, Z 510, návrh na založení a. s. Obecní dům fix na 13 hodin z důvodu nezbytnosti přítomnosti notáře pro řádné projednání tohoto bodu.
	Na základě včerejšího požadavku, který vzešel z jednání předsedů koaličních klubů a zároveň na základě požadavku, který vzešel z jednání předsedů politických klubů ZHMP, pan kol. Trnka, ředitel Magistrátního úřadu, je připraven v bodu různé vás krátce informovat o problematice soudní exekuce, která byla uvalena na hl. m. Prahu a s ní související konsekvence nejaktuálnějšího vývoje.
	Dámy a pánové, dovolím si obrátit se na vás s otázkou, zda má někdo dotaz či připomínku k předloženému návrhu pořadu jednání. Do diskuse je přihlášen kol. Witzany. Pane zastupiteli, máte slovo.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, pane primátore, děkuji za zařazení informace k otázce exekucí a případnému omezení ohledně nakládání s majetkem. Včera na politickém grémiu jsme však hovořili o zařazení bodu za bod 22, před všechny majetkové body, ne jako bod různé, který ani v současném programu není specifikován. Upřesňuji, abychom za bod 22 zařadili ústní informaci k ústnímu sporu ohledně ďáblické skládky.

Prim.  B é m :
	Pokud proti tomu nikdo nic mít nebude, s návrhem pana kolegy Witzanyho bych se ztotožnil. Společně s ním navrhuji zařadit tento bod před majetkové dispozice, abychom věděli, zda je ve skutečnosti můžeme vůbec projednat.
	Další přihlášené do rozpravy nevidím. Dovolím si nechat hlasovat o návrhu na schválení pořadu dnešního 26. jednání ZHMP. Kdo souhlasí s předloženým návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 63-0-0. Dovolím si konstatovat, že jsme schválili program dnešního zasedání včetně zařazeného tisku Z 565. Nevidím nikoho, kdo by toto konstatování rozporoval. 
	V takovém případě si dovolím se na vás obrátit s návrhem na volbu návrhového a dnes také volebního výboru v následujícím složení:
předseda ing. Zdeněk Kovářík, členové: Jan Lukavský, mgr. Miroslav Poche, ing. Petr Jírava, dr. Michal Hvížďala, bc. Karel Koželuh a pan ing. Josef Mach.
(pokračuje Bém)

Za tajemnici výboru navrhuji paní dr. Martinu Děvěrovou, ředitelku odboru legislativního a právního.
	Otevírám rozpravu k tomuto návrhu. Uzavírám rozpravu k tomuto návrhu. Dovolím si vás požádat o hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Konstatuji, že složení návrhového a dnes i volebního výboru bylo schváleno.
	Dámy a pánové, podle schváleného pořadu jednání můžeme nyní přistoupit k projednání 1. pořadového bodu – návrhu na volbu náměstka primátora hl. m. Prahy. V radě je dosud neobsazena funkci náměstka primátora po odchodu pana ing. Paroubka do funkce ministra pro místní rozvoj. Rada hl. m. Prahy má pro úplnost plný počet, tedy 11 členů. Naším záměrem po dohodě koaličních partnerů je zvolit čtvrtého náměstka primátora hl. m. Prahy. Podle čl. 18 jednacího řádu ZHMP se náměstek, stejně jako primátor a další členové rady, volí tajným hlasováním, přičemž způsob hlasování určí ZHMP.
	Pro naše účely si dovolím navrhnout využití analogie volebního řádu ustavujícího zasedání ZHMP v příslušných částech, které bylo schváleno ZHMP, a to svým usnesením č. 1 ze dne 26. 11. 1998. Tento návrh volebního řádu máte na svých stolech.
	Dovolím si k tomuto návrhu otevřít diskusi a dovolím si požádat předsedu návrhového a volebního výboru o stručné shrnutí pro upřesnění a explicitní vydefinování následujících kroků.  Kol. Kovářík má slovo.

P.  K o v á ř í k :
	Navržený kandidáti budou moci vystoupit se svými prohlášeními. Časový limit je navrhován tříminutový. Následně se volba se bude provádět zakroužkováním slova „ano“ nebo „ne“ na předtištěném hlasovacím lístku. Pokud by bylo více kandidátů, lze zakroužkovat jednoho, protože se volí na jednu funkci.
	Hlasovací lístek je povinen člen zastupitelstva osobně hodit do urny. Následně budeme sčítat. Pro zvolení je potřeba nadpoloviční počet všech členů zastupitelstva. Věřím, že nikoho tento návrh volebního řádu nepřekvapí. 

Prim.  B é m :
	K tomuto volebnímu řádu je otevřena diskuse. Nikdo se nehlásí. V této chvíli mohu rozpravu k návrhu volebního řádu ZHMP pro volbu náměstka pražského primátora uzavřít. Prosím o přistoupení k hlasování. Budeme hlasovat o návrhu volebního řádu, který je analogií volebních řádů z ustavujících zasedání zastupitelstva a zároveň jej máte na svých stolech. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-1. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme si schválili jednací řád.

(pokračuje Bém)
 
	Nyní můžeme přistoupit k volbě. Než k tomu přistoupíme, požádám předsedy jednotlivých politických klubů a potom otevřu rozpravu v plénu o jednotlivých návrzích na funkci zatím neobsazenou náměstka pražského primátora. Slovo má kol. Slezák, předseda klubu sociální demokracie.

P.  S l e z á k :
	Vážený pane primátore, za klub ČSSD navrhujeme, aby do funkce náměstka byl zvolen mgr. Jan Choděra.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane předsedo. Další přihlášení do rozpravy nejsou, rozpravu mohu uzavřít. Konstatuji, že se volba uskuteční nyní ve stanoveném čase volebním a návrhovým výborem v tiskovém centru. Prosím předsedu návrhového a volebního výboru, aby se ujal slova a vymezil dostačující čas pro následující volby. 

P.  K o v á ř í k :
	Podle schváleného volebního řádu má navržený kandidát právo 3 minuty vystoupit.

Prim.  B é m :
	Slovo má kandidát pan radní a zastupitel Choděra.

P.  C h o d ě r a :
	Vážené kolegyně a kolegové, myslím, že je zbytečné, abych se dlouze představoval, protože jsem přesvědčen, že mě někteří více, někteří méně znáte a chci uspořit vzácný čas zasedání tohoto zastupitelstva.
	Byl jsem nominován klubem sociálních demokratů a velice si jejich hlasů vážím. Budu si vážit i vašich hlasů. Dáte-li mi důvěru, velmi vám za ni budu děkovat a jsem připraven na spolupráci.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní je možné vyhlásit způsob volby. Věřím, že volby stihneme do 9.50 h. Volební místnost je v tiskovém středisku. Hlasovací lístek bude k dispozici před volební místností. Je na něm napsáno jméno pana mgr. Jana Choděry, je tam „ano“ a „ne“. Každý si může vybrat, a co si vybere, zakroužkuje. Platný je ten hlas, na kterém je zakroužkováno buď „ano“, nebo „ne“.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu předsedovi. Vyhlašuji přestávku. Sejdeme se v 9.50 h.

                                               (Volby)

	Slovo má předseda návrhového výboru.
	
P.  K o v á ř í k :
	Protokol o výsledku tajného hlasování o návrhu na volbu náměstka primátora hl. m. Prahy mgr. Jana Choděry konaného na 26. zasedání ZHMP dne 31. 3. 2005.
	Rozdáno bylo 65 hlasovacích lístků, odevzdáno 65 hlasovacích lístků, z toho 7 hlasovacích lístků neplatných. Pro zvolení pana mgr. Jana Choděry náměstkem primátoraa hl. m. Prahy bylo odevzdáno 46 platných hlasů pro, 12 platných hlasů proti.
	Návrhový a volební výbor konstatuje, že mgr. Jan Choděra byl zvolen náměstkem primátora hl. m. Prahy. Tímto mu gratuluji. 

P.  C h o d ě r a :
	Vážené kolegyně a kolegové, děkuji vám velmi za důvěru, kterou jste projevili. Co se týká resortů, které řídím a budu řídit, tam se nic nemění. Mám na starosti koncepci energetiky v Praze, to znamená starost o holdingy, mám na starosti koncepci výstavnictví v Praze a prevenci kriminality v hl. m. Praze. Resorty se měnit nebudou, budu v tom pokračovat dál.
	Ještě vám velmi děkuji za vaše hlasy a za projevenou důvěru. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji čerstvě zvolenému náměstkovi Choděrovi. Konstatuji, že jsme naplnili 1. schválený pořadový bod dnešního jednání. Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 542. Před projednáním tohoto tisku si dovolím předat řízení jednání panu nám. Bürgermeisterovi.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k tisku Z 542 – návrh etického kodexu člena ZHMP včetně informace k novému znění zákona o střetu zájmů. Slovo má předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolím si před vás předstoupit s návrhem etického kodexu člena ZHMP. Přestože jej předkládám já jako pražský primátor, nebudu se chlubit cizím peřím a dovolím si konstatovat, že se jedná o kolektivní dílo a výsledek téměř dvouleté práce, které se na jedné straně zúčastnili členové protikorupční komise jak z řad zastupitelů, tedy vás, tak z řad reprezentantů řady organizací, které se  zabývají problematikou korupce a boje proti ní. 
	Dovolím si úvodem všem z vás, kteří se na zpracování tohoto materiálu aktivně podíleli, poděkovat. Dovolím si vám poděkovat nejen proto, že dnes
(pokračuje Bém)

tady máme materiál, který by měl být obecnou deklarací základních pravidel chování, základní etiky jednání a rozhodování člena ZHMP, člena rady, pražských náměstků, ale i primátora samého, ale dovolím si poděkovat i za respekt, toleranci a ochotu k diskusi, ochotu ke konfrontaci v konkrétní diskusi s návrhy nebo protinávrhy, které v průběhu téměř 24 měsíců byly dávány na stůl. Říkám to proto, že všichni z vás, kteří se zúčastnili na přípravě návrhu etického kodexu, velmi dobře vědí, o čem mluvím. Diskuse byly někdy dramatické, vedli jsme spory o tom, co je víc a co bylo dřív, jestli slepice nebo vejce, jestli nejdříve společnost má v sobě ukrytu nějakou morálku, jestli sdílí nějaké etické hodnoty, které posléze jsou explicitně definovány v tištěném materiálu v pravidlech chování a jednání, nebo jestli je to obráceně, jestli si společnost má nejdříve nadeklarovat, jaká by měla být morálka a etika, a ona podle toho vypadá. Není to triviální otázka. Vy z vás, kteří jste zběhlí v legislativních otázkách a máte právní vzdělání, víte, že je to základní otázka, která se promítá do diskuse o přípravách jakéhokoli zákona.
	Vlastní diskuse nebyly vůbec jednoduché a triviální a v průběhu 24 měsíců přinesly řadu návrhů, které posléze v debatách, do kterých musely nutně vstoupit jednotlivé politické kluby, přinesly kompromisy, od subspecies a těch nejdetailnějších specifikací jednotlivých problémů a oblastí jsme se snažili dostat do více abstraktní, obecné roviny, protože samozřejmě žádný materiál, byť by měl tisíc stránek, nemůže pojmout všechny možnosti a formy chování člověka. Jedná se o materiál zobecňující. Tím předesílám, že v diskusi, která bude následovat, si uvědomuji, že se budeme od obecností dostávat zase k oblastem speciálním. Prosím, abyste všichni, kdo budete diskutovat k tomuto návrhu, respektovali, že tento materiál si klade za cíl definovat zásady slušného a mravného chování, ale neklade si za cíl vyjmenovat všechny možnosti chování a z něho vyplývajících rozhodnutí, se kterými se zastupitel, radní, náměstek nebo primátor může ve své práci setkat. Ani to není možné. 
	V návrhu etického kodexu členové zastupitelstva dobrovolně prohlašují, že se ve své činnosti po dobu výkonu mandátu budou řídit určitými pravidly. Jedná se o obecná pravidla. Tato obecná pravidla jsou morálním závazkem a ani nemohou být tímto etickým kodexem dotčena práva a povinnosti zastupitelů stanovená obecně závaznými právními předpisy včetně vnitřních předpisů hl. m. Prahy. 
	Co si slibujeme od etického kodexu? Za prvé konstatuji, že v materiálu, který schválila rada a který je programovým prohlášením rady hl. m. Prahy pro období 2002 – 2006 se praví v oblasti I.3., že rada hl. m. Prahy podpoří zpracování kodexu představitele samosprávy a posouzení kodexu pracovníka hl. m. Prahy, posouzení pravidel a metodiky pro zadávání veřejných zakázek. Co dnes schvalujeme, je také dokument, ke kterému jsme se zavázali. 

(pokračuje Bém)

	Dovolím si připomenout, že očekávám, že tento obecný mravní závazek zvýší prestiž a důvěryhodnost zastupitelů, komunálních politiků. Nechci spekulovat, do jaké míry tato prestiž je nebo není na komunální úrovni ohrožena realitou a fakty současné politické situace, kterou jako pražský primátor považuji za neúnosnou. Dovoluji si tvrdit, že současná politická situace na úrovni nestability a krize vlády v České republice se nutně musí odrazit i v komunální úrovni. Ať politická krize na úrovni vlády dopadne jakkoli, konstatuji, že vrhá špatné světlo i na politiku komunální.	Očekávám, že schválením tohoto dokumentu zvýšíme svou prestiž a ukážeme, že na komunální úrovni nejsme stejní jako na úrovni vládní. 
	Komunální politik musí usilovat o důvěru občanů České republiky, residentů města a kraje, ve kterém je zvolen a ve kterém chce být zvolen. Proto jeho rozhodování by mělo být transparentní. Připomenu, že nejen v zemích EU, ale ve všech civilizovaných zemích světa jsou etické kodexy, etická pravidla rozhodování a jednání běžnou praxí. 
	K procedurálním otázkám. Rada projednala návrh etického kodexu 22. února a 22. března letošního roku a uložila mně předložit projednání návrhu znění etického kodexu protikorupční komisi rady a následně ZHMP. Někteří z vás – potažmo návštěvníci dnešního zasedání zastupitelstva – mohou položit otázku, jak je možné, proč trvá příprava etického kodexu téměř dva roky. Dovolím si připomenout, že z procedurálního hlediska a z hlediska časového harmonogramu poměrně významným faktorem bylo projednávání a příprava tzv. zákona o střetu zájmu. Minimálně 6 nebo 7 měsíců, ale spíše více, bylo rozhodování, jednání a diskuse nad návrhem etického kodexu torpédováno a snad i podminováváno nejrůznějšími spekulacemi o tom, jak dopadne zákon. Proč? Protože by bylo hloupé a nesmyslné, aby ZHMP schválilo etický kodex a za několik měsíců jej měnilo v návaznosti na dikci zákona. 
	1. 3. letošního roku nabyla účinnosti novela „zákona o střetu zájmu“. Tento zákon je vám s velkou pravděpodobností dnes důvěrně znám. Samozřejmě definitivní podoba návrhu etického kodexu musela zohlednit dikci zákona. V některých paragrafech došlo k modifikaci původních textů a v některých pasážích nám nezbylo než se odkázat na návrh zákona o střetu zájmu. 
	Dovolím si konstatovat, že v některých aspektech návrh zákona o střetu zájmů je konzistentní s naší představou, která byla generována postupně při přípravě jednotlivých návrhů znění etického kodexu, ale v některých aspektech nikoli. Dovolím si v této chvíli na tomto místě konstatovat, že ustanovení, které znemožňuje členům zastupitelstev, měst, městských částí, obcí, podílet se na veřejné činnosti z titulu řízení příspěvkových organizací, organizací, které zřizuje obec, a v konfliktu zájmu účastnit se politického života, je opatření a část zákonné normy, která je diskriminující a která torpéduje a podminovává aktivní
(pokračuje Bém)

zájem a možnost účasti ve veřejném životě. Na malé obci si nedovedu představit jediný argument, proč by ředitel místní školy jako nositel poznání, osvícení nebo aspoň jakýchsi základních os společenského života, neměl – dokonce tvrdím, že by tam měl být kategorický imperativ pro jeho účast v politickém životě na úrovni obce, tedy v rozhodování v zastupitelstvu dotyčné obce, městské části či města. V tomto ustanovení jde schválený zákon proti zájmům České republiky.
	Na druhou stranu v některých jiných oblastech tento návrh zákona je konzistentní s naší představou o tom, jaká by měla být pravidla slušného chování. 
	V návaznosti na znění zákona o střetu zájmu byl zpracován definitivní návrh znění etického kodexu. Proč jsem se tady kriticky vyjádřil o schváleném a platném zákonu o střetu zájmu? Protože nám nezbývá než proti hloupým a stupidním ustanovením tohoto zákona protestovat. Zároveň musíme vysvětlit, že přestože s ním v těchto ustanoveních nesouhlasíme, přesto si schvalujeme etický kodex, který definuje pravidla chování u nás, na úrovni rozhodování v ZHMP. Nejedná se o dva protichůdné akty, které by zdánlivě spolu neměly co do činění, resp. by měly co do činění, ale zdravým rozumem bychom nedokázali pochopit, proč veřejně protestujeme proti zákonu o střetu zájmů a zároveň diskutujeme a schvalujeme etický kodex. Doufám, že je to každému jasné.
	Etický kodex, který je dnes projednáván, je projednáván 31. března, a podle platného zákona měli členové ZHMP splnit včera ze zákona vyplývající povinnosti. Proto rada uložila, resp. předseda kontrolního výboru rozeslal členům ZHMP k naplnění konkrétního paragrafu zákona formuláře oznámení, které měly být včera odevzdány. 
	Dámy a pánové, při jednání některých politických klubů, a to ať z řad opozice nebo koalice, podle mých informací byly vzneseny a očekávám, že budou vzneseny dnes na jednání ZHMP doplňující pozměňovací návrhy. Přesto se vracím ke své první nebo druhé větě. Žádám vás, abyste si uvědomili, že se jedná o materiál obecný, který nemůže v žádném případě nadefinovat veškeré vzorce chování a rozhodování na úrovni členů ZHMP. Prosím, abychom se tento materiál nesnažili dnes torpédovat stovkami detailních připomínek a návrhů a abychom vnímali dikci tohoto návrhu základních pravidel rozhodování a slušného chování na úrovni ZHMP v nejobecnější možné rovině. Děkuji za pozornost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tomuto bodu. První přihlášenou je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, pro mne je tato chvíle výjimečná. Výjimečná v tom, že se budu v mnohém shodovat se svým předřečníkem, což vždycky nebývá, protože většinou z tohoto místa se vyjadřuji k problémům, které narážejí na jednání koalice nebo na problémy, které jsou v práci úřadu. To je ale úděl důsledné opoziční práce. Myslím, že i politici z ODS to dobře znají třeba na úrovni parlamentní. 
	Dnes tomu ale bude jinak, protože před vámi leží návrh etického kodexu zastupitele, který je skutečně výsledkem práce napříč politickým spektrem a spolupráce s občanskými iniciativami. 
	Při práci nad tímto etickým kodexem došlo k řadě výměn názorů. Byla to poměrně těžká práce. Snažili jsme se zakomponovat všechny výhrady zastupitelů, které měly odůvodnění. Nakonec tento etický kodex prošel veškerými stupni připomínkového řízení, a přesto neztratil charakter etického kodexu. Tomu jsem velmi ráda. 
	Jsem také ráda, že jsme se nesoustředili např. na detaily oblečení zastupitelů, protože bych dnes asi nemohla hovořit, protože bychom se neshodli na délce mé sukně. Jsem ráda, že zastupitelé pochopili, že o tom etický kodex není.
	V době, kdy prestiž politiků je na velmi nízké úrovni, kdy dokonce jsme možná pod úrovní uklízeček, jsem ráda, že my na pražském zastupitelstvu si uvědomujeme, že je třeba s tím něco udělat. Je nutné očistit naše jméno od možná neprávem znaku hany, který vznikl ve spojitosti se skandály, které jsou spojeny s neprůhledným financováním aktivit politiků a jejich neetického chování. 
	Práce politika není soukromou záležitostí. Máme to privilegium, které nám svěřili Pražané, že se můžeme pokoušet o změnu nebo zlepšení fungování správy věcí veřejných. V nás občané vložili své naděje a důvěru, a proto my na oplátku musíme svou funkci vykonávat transparentně s důrazem na vyšší morální a etické nároky, které s prací veřejného činitele souvisí. Vždyť my často schvalujeme složité finanční transakce, máme v rukou rozpočet v desítkách miliard. Při výkonu své práce čelíme zákonitě různým střetům zájmů, ať to jsou osobní, politické nebo ať to jsou různé zájmy občanů. Dostáváme se do složitých situací, které si kromě odbornosti žádají také vysokou osobní integritu. 
	Předložený etický kodex není rozhodně všelék na prevenci neetického chování, ale ze zkušenosti z ostatních evropských zemí, kde je tento autoregulační nástroj široce používán, napomáhá při zlepšení politické kultury. 
	Často jsem slyšela při diskusích o etickém kodexu, že někteří zastupitelé říkají, že nepotřebují etický kodex, že ho mají v srdci. Věřím, že drtivá většina zastupitelů zde v tomto sále má hluboce zakořeněné vysoce morální a etické hodnoty v srdci, ale potřebujeme je definovat, deklarovat, potřebujeme se k nim přihlásit, protože se také může stát, že někteří politici si upřímně myslím, že se 
(pokračuje Reedová)

řídí těmito zásadami, upřímně jsou o tom přesvědčeni, ale když se na jejich chování podíváme, je to trochu jinak.
	Myslím, že snaha deklarovat etické hodnoty, přihlásit se k nim, je tu už od nepaměti. Od nepaměti se lidé snaží vytvořit etické kodexy. Jedním z nich je desatero. Vezměme tento etický kodex jako naše šestitero.
	Abych přešla od kázání, které nepotřebuje nikdo slyšet a kdy si při tomto schvalování každý z vás jistě uvědomuje vážnost této situace, k samotnému návrhu. Myslím si, že tento návrh představuje maximálně možnou shodu. Přesto při poslední diskusi na protikorupční komisi jsem si dovolila upozornit na to, že v etickém kodexu chybí dvě věci. Chybí definice procesu kontroly dodržování etického kodexu, to znamená, kdo podává podnět v případě porušení ustanovení kodexu, a sankce za nedodržování kodexu. Proto navrhuji dvě doplnění čl. 6, o nichž jsme hovořili na protikorupční komisi. Budu apelovat na to, aby se s těmito návrhy ztotožnil předkladatel. 
	(P. Bürgermeister: Spojujete dva příspěvky.)
	Pokud se tak nestane, přesto podpořím tento návrh etického kodexu, protože si myslím, že je to kvalitativní krok kupředu. Děkuji za pozornost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Moos.

P.  M o o s :
	Vážené dámy a pánové, připojuji se k tomu, co bylo řečeno předkladatelem panem primátorem. Vše, co bylo řečeno, nás posouvá do lepšího světla, do nové kategorie politické práce.
	V intencích toho, co řekl předkladatel tohoto návrhu, bych chtěl doporučit, abychom v čl. 4 provedli jisté zjednodušení. V č. 4, bodu 2, se říká: zastupitel je povinen v přiznání správně a úplně uvést výši a druh zdroje každého svého příjmu. Dodal bych zde: souvisejícího s výkonem zastupitele nebo potenciálně s ním může souviset.
	Abychom zde uváděli velký seznam z případných příjmů z činnosti expertní, konzultační, která naprosto nesouvisí s oborem našeho jednání nebo s tím, s čím jako zastupitelé přicházíme do styku – takováto úprava by velmi usnadnila posuzování této činnosti. Doplnit: peněžní příjmy, které mohou mít souvislost s výkonem funkce zastupitele. 
	Ještě zvažuji, zda v čl. 3 bychom neměli zjednodušit odst. 1 – zastupitel je povinen oznámit, zda on sám nebo manželka a) provozuje podnikatelskou nebo jinou samostatnou výdělečnou činnost – zase s dodatkem: která souvisí nebo může potenciálně souviset s výkonem funkce zastupitele. Jde o to, abychom se vyhnuli konstataci, co všechno děláme nebo neděláme. Vazba na naši práci by měla být zřejmá, abychom nemuseli hovořit o příjmech např. z chovu rybiček. 

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Dámy a pánové, etický kodex, dokument, který leží před námi, je materiálem, který nám má říkat, jak se máme chovat. Takovýto materiálů můžeme zpracovat desítky, a přitom se můžeme chovat úplně jinak. Nemyslím si, že dnes budeme hlasovat o etickém kodexu jako o jednotlivých paragrafech v něm obsažených, ale budeme hlasovat o tom, zda jsme schopni a připraveni splnit to, k čemu jsme se zavázali, to znamená chovat se jako zodpovědní politici, jako zástupci obyvatel hl. m. Prahy. K tomu, zda naplníme nebo nenaplníme etický kodex, nás může vázat pouze naše vlastní svědomí. Pevně doufám, že ho naplňovat budeme. Takto dokument vnímám a takto o něm uvažuji. Uvažuji o něm jako o jakési základně, na které stejně nadstavbou bude vlastní postoj a svědomí každého z nás. Pokud budeme chtít etický kodex obejít, zřejmě se najde cesta, jak to udělat. Neměli bychom ji hledat a doufám, že mezi námi není nikdo, kdo by ji hledal. Proto musím vystoupit s tímto příspěvkem, který naváže na pana prof. Moose.
	Souhlasím s drtivou většinou etického kodexu bez výhrad. Mám zde drobné formulační upozornění na č. 3, kde se hovoří o výjimce správy vlastního majetku. Pod tímto termínem si dovedu představit jakoukoli činnost, která směřuje k obhospodařování vlastního majetku ve formě nemovitostí, majetkových cenných papírů, dlužných cenných papírů a jiných aktiv. Pod to se skryje cokoli a není to úplně šťastné. Znovu upozorňuji: řiďme se svědomím a víme, co tím autor kodexu myslel. 
	Souhlasím s některými připomínkami, které zde měl pan primátor k zákonu, ale před námi neleží zákon, ale etický kodex a chci, aby byl naplňován. Aby mohl být naplňován, musím zde upozornit na jednu věc, s kterou nejen já, ale většina mých kolegů, kteří nejsou uvolněnými členy zastupitelstva a musí se živit jinou činností a pobírat za tuto činnost odměnu, která jim umožní žít a naplňovat své existenční, kulturní, rodinné a ostatní potřeby, budeme mít relativní problém s písemných oznámení všech příjmů neuvolněného zastupitele. Ne však proto, že bychom nechtěli. Přiznám se, že sám za sebe nechci. Dovedu si představit, co způsobí přiznání příjmů rodiny v jejím okolí. Žijeme ve společnosti, ve které dosud jakási forma závisti funguje a může být mnohdy velmi nepříjemná. Hovořím ale o věcech, které nám brání takovýto úkon udělat. Byl jsem vázán mlčenlivostí, když jsem pracoval ve společnosti Consect Finance(?), zveřejňovat své příjmy, ať již vůči zaměstnancům společnosti, tak vůči okolí. Neumožňovala mi to manažerská smlouva, stejně jako to nemusí umožňovat dnes manažerská smlouva mým kolegům. Mám to štěstí, že díky aktivitám v Consectu Finance se ze mne stal relativně nezávislý člověk z hlediska finančních potřeb. Mé příjmy vyplývají ze správy vlastního majetku. Jsou zde ale kolegové, kteří zcela jistě pracují ve
(pokračuje Kaňák)

společnostech, které si nepřejí, aby na určitých manažerských pozicích byl jejich příjem zveřejňován.
	Žádám proto, aby bylo možné upravit text tohoto kodexu ve smyslu, o kterém hovořil pan prof. Moos. Umožní to tak všem zastupitelům zcela naplnit tento kodex a nebude nás to nutit k tomu, abychom některá prohlášení vydávali za nezveřejnitelná. Není to, doufám, konflikt s veřejností, pokud někdo pracuje a vydělává si své prostředky jinde než na půdě ZHMP nebo prací pro hlavní město, pokud není přímo za tuto činnost odměňován tak, aby mu tato odměna umožnila zajistit existenční potřeby rodiny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předřečníkovi. Dalším přihlášeným je kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Vážený panem primátore, vážení kolegové, vážení hosté, chtěl bych ocenit práci, která byla na etickém kodexu vykonána. Jsem strašně rád, že jsme se dostali konečně k tomu, že můžeme takovýto materiál projednávat a schvalovat.
	Na druhé straně se domnívám, že právě kolem základního problému příjmů členů zastupitelstva vznikne sáhodlouhá diskuse. Obávám se, že by to mohlo znamenat ohrožení přijetí kodexu, což si v žádném případě nepřeji. 
	Vzhledem k tomu, že všechny příjmy jsou dnes dány daňovým přiznáním – teď končí termín daňového přiznání k dani z příjmů – existuje tento materiál jako uzavřený, nezveřejněný. Myslím si, že pokud se jako zastupitelé přiznáme k tomu, že tyto své veškeré příjmy uvedeme v kopii svého daňového přiznání pro informaci kontrolního útvaru zastupitelstva, nemuselo by se nic mimořádného dít, už i proto, že v příslušném materiálu je uvedeno, zda si přejeme či nepřejeme, aby příslušné údaje byly zveřejňovány.
	Tím chci říci, že se stavím za kodex tak, jak je navržen. Přesto mi dovolte malou formální připomínku, která souvisí s preambulí. V druhém řádku preambule je konstatování, že členové zastupitelstva se ve své činnosti při výkonu mandátu budou řídit slibem. Myslím, že slibovat to, co jsem slíbil – budu se řídit slibem, který jsem přijal, není formulačně vhodné. Doporučuji proto, aby v preambuli místo termínu „budou řídit“ byl použit čas přítomný – že členové zastupitelstva se řídí slibem, což vyloučí jakékoli diskuse.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, dnes dostáváme do ruky třístránkový dokument. Anabáze jeho vzniku je více než pětiletá, protože již v minulém funkčním období jsme se otázkou etického kodexu ne příliš úspěšně zabývali. Zdá se mi, že za více než dva roky naší činnosti tento třístránkový dokument mohl být předložen měsíc po našem zvolení a nemuseli jsme tuto záležitost protahovat tak dlouhou dobu. V minulém funkčním období jsem prosazoval schvalování etického kodexu z toho důvodu, že jsem se domníval, že Praha by měla být první v Čechách, kdo něco podobného přijme. Dnes už etický kodex je přijat ve velké většině českých měst a obcí, ať už v Přerově, v Táboře, v Jablunkově a na celé řadě míst v České republice. 
	Aby měl etický kodex cenu, je možné se vrátit k historii o několik tisíciletí dále, vrátit se do starého Říma, kde byl etický kodex vytvořen. Byl vytvořen velmi precizně a současné normy západních civilizací z něj čerpají. Etický kodex římského senátora v sobě zahrnoval jasná ustanovení o tom, co politik má a musí zveřejňovat. Např. už římský senátor musel dávat soupis svého majetku když vstupoval do funkce, aby bylo jasné, s jakým majetkem do politiky přichází a s jakým majetkem z politiky odchází. To je jediná základní norma, která má pro občana a jeho voliče vypovídající schopnost. Myslím si, že pokud toto ustanovení zde není, jak je v ustanovení většiny měst v severní Americe, v USA či ve Velké Británii, je velmi těžké ostatní doklady nějak vyhodnocovat.
	Myslím si, že současná česká politika trpí syndromem nedůvěry, protože většinou to, co je řečeno, není naplňováno. Vidíme, že na současné politické scéně největší protagonisté určitých norem, jako např. současný ministerský předseda Gross, který hlásá pojem střetu zájmů, zabývá se vytvářením příslušných zákonných norem, má s tím sám největší problémy. V občanovi, který sleduje dění kolem politiky, to může vzbuzovat pouze nedůvěru a pocit toho, že politika je věc špinavá. Je jasné, že nekorektnost, věčné lhaní, haštěření a prospěchářství nebude vymýceno etickým kodexem, ale etický kodex je základní normou, která měla fungovat zde v zastupitelstvu od r. 1990, od té doby, kdy jsme měli pocit, že jsme byli zvoleni v demokratických volbách.
	Myslím si, že velkým problémem dnešní komunální politiky je neustálé mísení dvou věcí, a to jednak politického mandátu, a jednak zastupování města v představenstvech a dozorčích radách v organizacích s městskou majetkovou účastí, protože práce komunálního politika je tak náročná, že skloubit práci pro město s prací v těchto městských společnostech, kde někteří členové zastupitelstva jsou v několika představenstvech a dozorčích radách, prakticky nejde. Pro občana z toho plyne, že pobírání statisícových příjmů v těchto představenstvech a dozorčích radách, nejasná rozhodnutí, netransparentní věci, které se v těchto společnost děly, naprosté neinformování veřejnosti, ale i zastupitelstva, které je v těchto společnostech většinou i stoprocentně

(pokračuje Hvížďala)

zastoupeno, vedlo k tomu, že občané neustále zmenšují svou důvěru v politiku, a to především v politiku komunální.
	Pro návrh etického kodexu hlasovat musím a budu, protože jsem jej vždy prosazoval. Myslím si ale, že etický kodex měl mít v sobě taxativně stanoveny věci jako sankce a kontrolu plnění tohoto kodexu jako takového. Pokud v něm nejsou zakotveny sankce, je na zvážení každého z nás, jaké údaje bude vykazovat. Etiku a morálku si nemůžeme vynucovat, tu musí mít každý člověk sám v sobě. Musí být zakořeněny v nás, musíme se s těmito ideály ztotožnit a ctít je.
	Myslím si, že schválení dnešního etického kodexu je dobrý krok, ale měl být učiněn rychleji a precizněji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Naskočilo sloučení obou příspěvků, i když ve vteřinovém limitu. Dalším přihlášeným je kol. Witzany.
	Prosím o zklidnění hovorů v boční lodi jednací místnosti. Odeberte se diskutovat jinam, je to příliš slyšet.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, dovolte mi, abych jménem klubu Evropských demokratů konstatoval, že jsme připravení podpořit návrh etického kodexu i tak, jak je uveden v příslušném tisku. Zároveň jsme připraveni podpořit rozumné protinávrhy, jako např. protinávrh pana prof. Moose týkající se čl. 4, který je podle našeho názoru ve svém důsledku stejně kontraproduktivní jako např. zákaz ředitelů škol výkonu členů zastupitelstva. Jsme připraveni podpořit i další rozumné návrhy. Jsme přesvědčeni, že je důležité etický kodex schválit s tím, že každý schválený etický kodex bude nedokonalý a až praxe může ukázat potřebu úprav. 
	Osobně se domnívám, že předložení kodexu a atmosféra, která povede k jeho schválení, je obrovským posunem zde v ZHMP. Jsem již druhé volební opozičním členem zastupitelstva, a stejně jako Michal Hvížďala vzpomínám na dlouhé diskuse týkající se členství v dozorčích radách a představenstvech, kdy se tehdejší vedení radnice ani nenamáhalo opoziční členy zastupitelstva informovat o tom, kdo je a není členem těchto orgánů a vykonává nějakou činnost, nemluvě o finančních příjmech těchto zástupců města v těchto městských orgánech. Vzpomínám si na různé majetkové kauzy jako např. kauza bytu v Pařížské ulici, kauza bytů ve Špindlerově Mlýně. Věřím, že tento etický kodex může být určitou prevencí proti těmto kauzám, které znevěrohodňují ZHMP a jeho členy.

(pokračuje Witzany)

	Osobně se také domnívám, že tento předklad a jeho schválení je určitou nadějí, světlem na konci tunelu v této době politického marasmu, jakéhosi hnilobného parlamentního vření. Domnívám se, že toto všechno špatné nakonec vede k atmosféře kvalitativního posunu na naší politické scéně. Proto věřím, že tento etický kodex přijmeme.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Omlouvám se za vstupy, ale musíme se slyšet. Prosím znovu o dodržení tohoto pravidla. Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Kasl.

P. K a s l :
	Připojuji se k těm, kteří tvrdí, že tento etický kodex jsme měli přijmout již dávno. Upřesňoval jsem si s chodící pamětí tohoto zastupitelstva Zdeňkem Kováříkem, kdy jsem předkládal s tehdejším ředitelem Zajíčkem etický kodex – bylo to v únoru 2002. Tento etický kodex měl malou šanci projít. Myslím si, že neprošel tehdy proto, že opozice odmítla přiznávání příjmů neuvolněných zastupitelů. Jsem si skoro jist, že mí tehdejší kolegové mysleli, že to neprojde, a proto se podpora našla. Je to škoda, již tehdy jsme mohli mít v r. 2002 etický kodex a být prvním zastupitelstvem. Dvouletý souboj s vedením města připomínala kol. Reedová, není třeba o něm hovořit. Kdyby nebyl přijat nedokonalý zákon, asi bychom etický kodex ani dnes neměli. Náš návrh předkládaný klubem ED by byl stabilně odmítán. 
	Vítám, že máme aspoň něco, věřím, že všichni budeme tento kodex dodržovat. Věřím, že i zákon, který nešťastně vstoupil v platnost v polovině období, to mu vyčítám nejvíce, nevyčítám mu ani, že by řediteli školy nemělo být bráněno být zastupitelem, dostává se do jistého střetu zájmu, ale šlo to zřejmě vyřešit způsobem jiným než vyloučením ze zastupitelského života. Zastupitelský život není jediný veřejný život. Věřím, že i tento zákon pomůže v té podobě, v jaké je, ale současně také doufám, že se povede v nové sněmovně, v nové sestavě, přijmout komplexní zákon o střetu zájmů, který půjde dál ve vymezených osobách, který půjde hlouběji v přiznáních a v sankcích. Sankcí bude např. ztráta mandátu.

P.  F i s c h e r :
	Také se přidám do řady těch, kteří si myslím, že etický kodex měl být přijat dříve. Měli jsme ho přijmout co nejdříve po svém zvolení v tomto volebním období jako dobrovolný morální závazek nás, členů zastupitelstva. Podívám se na to ve svém vystoupení ještě z jiného pohledu, kdy se domnívám, že čekání na zákon o střetu zájmu, kterého jsme byli svědky v posledním roce, našemu kodexu neprospěl, neprospěl jeho znění. Kodex je dnes ve stínu novely zákona a některá jeho ustanovení absorboval. Samozřejmě jako morální závazek
(pokračuje Fischer)

doplňuje obecné povinnosti, deklaruje nakládání s informacemi, doplňuje výklad o střetu zájmu, což je jistě správné.
	Zajímavé ovšem bude sledovat v této souvislosti legislativně právní vývoj v naší republice, protože když jsme dopustili jakoby znění kodexu a předělali jsme jej podle novely zákona, musíme sledovat dvě ústavní stížnosti, které proti novele zákona půjdou, a měli bychom sledovat i celý zákon, jak jej podle mých informací připravuje ministerstvo spravedlnosti. Jan Kasl o tom také trochu mluvil. 
	To všechno podle mého názoru navozuje dojem, že jsme čekali na zákon o střetu zájmů, a pak jsme si dobrovolně morální závazek přijali. Myslím si, že je to právě obráceně. Náš kodex, pro který budu dnes hlasovat a budu ctít stanovisko klubu ED, měl by být neměnný, měl by stát nad zákonem. Nemusel by být textově přesný, ale hlavně musí být respektován a námi dodržován. To bych mu chtěl popřát na jeho cestu životem.

P.  H o f f m a n :
	Vážení členové zastupitelstva, mám několik poznámek. Klub KSČM od začátku podporoval tvorbu etického kodexu a velice intenzívně jsme na tomto materiálu pracovali. Proto dnes máme velkou radost, že tento materiál je předložen a jako klub ho podpoříme. 
	Dále k historii a k tvorbě. Je poctivé říci v tuto chvíli, kdy někteří funkcionáři sociální demokracie jsou pod palbou oprávněné kritiky, je třeba konstatovat, že se v sociální demokracii najdou lidé, kteří chtějí problémy korupce a určitého chování řešit. Myslím si, že je čestné říci, že na začátku protikorupční komise měla návrh Petra Hulínského, na kterém jsme postupně pracovali a po dvou letech jsme dospěli k tomu, co Petr Hulínský před dvěma lety navrhoval. 
	Jako předseda kontrolního výboru chci na závěr říci, že ZHMP splnilo svou zákonnou povinnost a že všichni členové ZHMP odevzdali formulář vyplněný podle zákona. Můžeme sdělit do veřejnosti, že zastupitelé hl. m. Prahy splnili zákonnou povinnost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, rád bych vás požádal o podporu etického kodexu. Nejde o to, že by v etickém kodexu byly informace, které by nedokázaly např. novináři či veřejnost sehnat, ale jedná se o určitou morální normu. Ta nevznikla tím, že bychom si ji sami zde vymysleli, ale v r. 1997 byla rezoluce Valného shromáždění OSN o boji proti korupci, kde v čl. 2 tato rezoluce schválila mezinárodní etický kodex chování veřejných činitelů, který byl i přílohou této rezoluce a doporučuje ji jednotlivým členským státům jako užitečný nástroj v jejich úsilí v potírání korupce.
(pokračuje Hulínský)

	Myslím si, že etický kodex v té formě, ve které ho máme, je určitým kompromisem. Není to ani etický kodex, který by byl příliš přísný, ale není to ani etický kodex, který by neříkal nic. Myslím si, že tento rozumný kompromis stojí zato, aby ho ZHMP schválilo a aby šlo vzorem ostatním městům v České republice.

P. G r e g o r :
	Dámy a pánové, velmi jsem zvažoval, mám-li vystoupit k tomuto bodu, který vypadá na první pohled jako záležitost – jak bylo řečeno, je potřeba formulovat a deklarovat etické hodnoty a slušnost v chování politiků. Někteří očekávají, že po schválení tohoto dokumentu padne na nás, politiky, nové světlo a veřejnost nám už konečně bude věřit. Také někteří v tomto kodexu vidí světlo na konci tunelu.
	Dámy a pánové, přihlásím se k pozici advokatus diaboli a dovolím si prohlásit, že pro tento etický kodex hlasovat nebudu. Je to tak zásadní záležitost z hlediska mediálního, protože je to v poloze, že kdo nehlasuje pro etický kodex, je zločinec a něco tají. Těžko mne někdo může obvinit, že něco tajím. Nemám problém s jakoukoli iniciativou. Ne že nemám problém – to je deklarativní. Na mých internetových stránkách www.michal gregor.CZ jsem odpověděl a uvedl své majetkové poměry, každoročně odpovídám, v jakých jsem společnostech a kolik jsme si vydělal. Problém s tím nemám. Mám problém s jinou věcí.
	Dovolím si ocitovat jednoho nesmírně moudrého pána, je to Karl Gustav Jung, švýcarský psycholog, psychoterapeut, zakladatel analytické psychologie, který říká: Morálka nebyla přinesena na tabulkách cestou ze Sinaje a vštěpována lidu, morálka je funkce lidské duše, která je starší jak lidstvo samo.
	Přihlásím se ke své ideologické pozici, kterou úžasně formuloval britský filosof  Rogers Scruton(?) ve svém díle Mysl konzervativismu, kde hovoří o tezi změny. Ztotožňuji se s ním. Jako konzervativní politik něco měním pouze tehdy, jsem-li přesvědčen o tom, že tato změna povede k lepšímu.
	Byl jsem připraven na velice ostrou osobní diskusi. Musím ocenit velice korektní přístup opozičních politiků, kteří minimálně zneužili tohoto prostoru pro legitimní politické hry. Nepřistoupím a nebudu reagovat na to, co říká kol. Hvížďala. To za to nestojí. Je mi upřímně líto, že jsou politici – teď myslím opoziční, placený politik jako primátor, náměstci, radní, starostové, zástupci starostů si v tomto mediálním světě nemohou dovolit ten luxus a říci, že nepotřebují formulovat etický kodex, že vědí, jak se podle něj mají chovat. Toto si nemohou dovolit, protože v tomto světě, kdy názor vytvářejí média, a nevěřím, že se najde občan, který se nechá ohloupit etickým kodexem a bude říkat: sakra, ti naši politici na pražské radnici, to jsou good boys. Ne, tak tomu není. Nepodceňujme inteligenci našich občanů v Praze. Je mi líto, že si toto nemohou dovolit, je mi líto, že opoziční pozici mají o sobě tak mizerné mínění,
(pokračuje Gregor)

že pro sebe potřebují vytvářet etické kodexy a ještě je vydávat za politické vítězství. Je mi to hluboce líto a omlouvám se veřejnosti za to, že nemohu pro tento etický kodex hlasovat.

P.  N i g r i n y :
	Vážený předsedající, kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych vám řekl několik za sebe několik alternativních poznámek k návrhu tisku nazvaného etický kodex. 
	Musím předem předeslat, že tento návrh etického kodexu se netýká jen primátora, jeho náměstků, ostatních členů rady nebo tří uvolněných členů zastupitelstva, ale týká se to všech členů zastupitelstva, to znamená těch běžných, kteří vykonávají svou funkci ve volném čase vedle svého zaměstnání nebo povolání, jako já např. při výkonu své advokátní praxe. Ostatní běžní členové zastupitelstva jsou vedle svých povinností daných zákonem a Ústavou rovněž vázání např. advokátním, obchodním, nebo pracovně právním tajemstvím. O této skutečnosti zde již hovořil kol. Jiří Kaňák. Doporučil bych, aby nezůstala nepřeslechnuta a byla jí věnována náležitá pozornost. 
	Možná, že mnozí z vás se ptají, proč nyní jednáme o návrhu etického kodexu v čase, kdy Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR schválila zásadní novelu zákona o střetu zájmů, který se rovněž podrobně týká povinností zastupitelů hl. m. Prahy. Tato otázka je správná. Proč jednáme o této normě? Vidím zde dva hlavní důvody. Jedním z nich je pro některé z nás prchavá mediální sláva v okamžiku, kdy se budou moci prezentovat přihlášením se k tomuto dokumentu. Pro druhou skupinu důvodem může být snaha o snížení předpokladů korupčního prostředí v hl. m. Praze, což je jistě bohulibý, žádoucí, ctihodný a správný cíl.
	Pokud jde o první skupinu, domnívám se, že bude ve své snaze pravděpodobně úspěšná. Ano, užije si svých pár minut slávy. Pokud jde o druhou skupinu, domnívám se bohužel, že ve své snaze úspěšná nebude.
	Pokud jde o obě tyto skupiny zároveň, domnívám se, že by nikoli  přispěly ke zvýšení politické kultury v hlavním městě, naopak, přispějí ke snížení politické kultury v hlavním městě. Vidím zde pro to tři důvody.
	Jedním je ústavně právní rovina, která je velmi zásadní. Tím, že touto doplňkovou, dobrovolnou, samoregulující normou stanovíme další pravidla výkonu pasivního volebního práva, to je základního politického práva na území samosprávy, dále jen znechutíme a odradíme některé profesní a sociální skupiny od toho, aby se účastnily politického života, aby se účastnily aktivně politické diskuse, aby se aktivně účastnily politických rozhodnutí, aby aktivně nesly politickou odpovědnost, aby zvýšily politickou úroveň politiky v hlavním městě.
	Druhým důvodem je – prosím o spojení příspěvků, že se tato norma zcela jistě stane účelovým nástrojem politického boje, účelovým nástrojem některých
(pokračuje Nigriny)

lobbistických mediálních nebo politických skupin, jak se vypořádat s nevhodným politikem. Myslím si, že tato norma se může s překvapením obrátit proti každému z vás, kdo bude někomu nepohodlný. Proto se domnívám, že také tento návrh normy etického kodexu přispěje ke snížení politické kultury v tomto městě.
	Třetím důvodem, který zde vidím, je snaha některých sociálních inženýrů nahradit nefunkčnost represivních nástrojů preventivními. To znamená v okamžiku, když dostatečně nefungují tresty za způsobené chyby, nahradit je dalšími příkazy a zákazy tak, abychom žili v ještě větším policejním prostředí než žijeme. Domnívám se, že tento sen našich sociálních inženýrů se opakovaně ukazuje jako mylný, a přesto tato snaha je trvalá, houževnatá a všudypřítomná.
	Proto bych chtěl závěrem říci: ano, je nutné dodržovat platné právo.

(Nám. Bürgermeister: Prosím o klid, zvláště kolegy Slezáka, Štrofa, jste velmi slyšet.)
	Ano, je nutné dodržovat zákon o střetu zájmů do okamžiku, než případně Ústavní soud některé jeho pasáže nepřezkoumá a nezruší, ale současně říkám ne, nebudu hlasovat pro návrh etického kodexu, nebudu se řídit etickým kodexem.
	V této souvislosti bych chtěl pro média vzkázat: dělejte dál dobře svou práci, dělejte dál dobře investigativní žurnalistiku. 
	Pro pražskou veřejnost bych chtěl vzkázat: kontrolujte své pražské zastupitele, hlídejte je, a v okamžiku, kdy se dozvíte, že některý z nich udělal chybu, dejte podnět médiím, policii, opozičním stranám.
	Mým kolegům v zastupitelstvu bych chtěl vzkázat: méně populismu, přátelé. 

P.  J a n č í k :
	Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, za klub ODS: projednali jsme dvě změny. Jedna se týká čl. 4 a je téměř totožná s tím, co navrhoval pan prof. Moos a někteří ostatní předřečníci.
	Druhá změna se týká čl. 8, a to změnit čl. 8 v tom smyslu, že bude nazván forma oznámení. Oznámení podají zastupitelé ve formě, která budou v souladu se zákonem 238/1992 Sb. a 96/2005 Sb. Tolik náš návrh předaný písemně návrhové komisi.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala. Kvůli matematické přesnosti evidence diskusních příspěvků je třeba to pojmout jako třetí vystoupení a tudíž o tom hlasovat. Kdo je pro třetí vystoupení kol. Hvížďaly? Pro 34, proti 2, zdrželi se 2. Je to smutné, ale více členů zastupitelstva jednání v tuto chvíli nesleduje.

(pokračuje Bürgermeister)

	Není další přihlášený do diskuse. Dávám slovo předkladateli panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Pane předsedající, dámy a pánové, nebudu zdržovat, vše, co bylo řečeno, dle mého názoru řečeno bylo. Děkuji za korektně vedenou diskusi. Musím se přiznat, že snad nezazněl názor, pod který bych aspoň z 80 nebo 90 % nebyl připraven se podepsat. 
	Nechci komentovat jednotlivá vystoupení. Přesto si dovolím navázat na Richarda Nigrinyho a řeknu to, co jsem řekl na začátku: můžeme diskutovat o tom, co bylo dříve, zda slepice, nebo vejce. Můžeme diskutovat o mravnosti a etice, co to ve skutečnosti je a jak ji lze reglementovat na úrovni nějakých explicitně formulovaných pravidel hry. I já v tomto případě budu patřit k těm, kteří budou říkat – a tím se dostanu trochu dál k tisku, který nás čeká k projednání – že není možné si myslet, že můžeme zakázat nějaký druh chování nebo jednání, a on se stane vzápětí morálkou nebo etickou normou. Opak je pravdou.
	K jednotlivým doplňujícím návrhům nebo protinávrhům. Ve formulačních zpřesněních nemám nic proti připomínce pana kol. Růžičky, kde v preambuli říká, že členové zastupitelstva se řídí. Myslím si, že je to formulační upřesnění, které nemění obsah textu.
	V čl. č. 4, kde se v bodu 1. a 2 specifikuje, o jaké typy příjmů a darů se v příslušném oznámení jedná, tam si myslím, že všem je jasné, že se po zastupitelích nechce, aby 31. prosince překládali prohlášení o tom, jaké vánoční dárky dostali od rodinných příslušníků. Přesto si myslím, že zpřesnění podle návrhu pana prof. Moose, Jančíka a dalších je zcela legitimní a je v pořádku. Mělo by dojít ke specifikaci. Čl. 4, bod 1: zastupitel je povinen písemně oznámit příjmy a jiné majetkové výhody přijaté v souvislosti s výkonem funkce.
	Čl. 4, § 2: zastupitel je povinen v přiznání správně a úplné uvést výši, druh a zdroj každého svého peněžního příjmů obdrženého v souvislosti s výkonem funkce. Myslím si, že to je doplnění správným směrem.
	S těmito dvěma doplňujícími návrhy si dovolím se ztotožnit.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím předsedu návrhového výboru, aby nás provedl protinávrhy.

P.  K o v á ř í k :
	Přes obsáhlou diskusi, kde jsem očekával mnoho pozměňovacích návrhů, nebylo to tak složité. Prosím postupně je promítat na obrazovku, aby se s tím mohl předkladatel seznámit. Všechny návrhy se týkají přílohy.

(pokračuje Kovářík)

	V preambuli navrhl kol. Růžička vyměnit slova „budou řídit“ za slova „se řídí“. Předkladatel se s tím ztotožnil, nebude to protinávrhem, ale součástí základního návrhu. 
	V čl. 4, odst. 1 a 2 – společně to formulovali pánové Moos, Jančík a Kaňák, dovolil jsem si z toho vyrobit společný text. V čl. 4, odst. 1 se za slovo „přijaté“ doplňuje „v souvislosti s výkonem funkce zastupitele hl. m. Prahy“.
	V čl. 4, odst. 2, za slova „peněžního příjmu“ se doplňuje „obdrženého v souvislosti s výkonem funkce zastupitele hl. m. Prahy“.  Je to kompilát ze tří návrhů, aby byl čistý a byl v duchu celého materiálu. Předkladatel se s tím také ztotožňoval.
	Dále byl návrh kol. Jančíka za klub ODS týkající se čl. 8, změny na nový článek 8. Forma oznámení: oznámení podají zastupitelé hl. m. Prahy ve formě, která bude v souladu se zákonem. Jsou tam čísla platných zákonů týkající se střetu zájmů. 
	Dále je návrh kol. Reedové. Týká se doplnění čl. 10, závěrečná ustanovení, o dva body. 
	Bod 3: případná podezření z porušení ustanovení kodexu prověří kontrolní výbor na podnět zastupitele nebo občana. Výsledek zjištění projedná ZHMP na svém zasedání.
	Bod 4: sankcí za porušení kodexu je morální odsouzení vyslovené usnesením zastupitelstva, nebo návrh na odvolání z funkcí, do kterých byl jmenován hl. m. Prahou, nebo návrh na výzvu k písemné rezignaci na mandát člena zastupitelstva.
	Toto jsou veškeré protinávrhy. S návrhem na doplnění preambule se předkladatel ztotožnil, také s návrhy k čl. 4, odst. 1 a 2. Ty se stávají součástí základního návrhu
	Nyní prosím, aby se předkladatel vyjádřil k návrhu čl. 8 a čl. 10.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane primátore, předseda návrhového výboru se táže na pozici k protinávrhu čl. 8 a č. 10.

P.  K o v á ř í k :
	Čl. 8 je návrh pana kol. Jančíka na nové znění čl. 8: oznámení podají zastupitelé ve formě atd. 

Prim.  B é m :
	Jedná se o odvolání na zákon. V tomto ohledu nemám problém, abychom se na něj odvolali, odvoláváme se na něj i v jiných ustanoveních etického kodexu. Nemám s tím problém. 

P.  K o v á ř í k :
	Čili ztotožnění. Pak je ještě čl. 10, odst. 3 a 4, které navrhovala kol. Reedová. 

Prim.  B é m :
	S tím se neztotožňuji.

P.  K o v á ř í k :
	Zůstávají nám dva protinávrhy. Legislativně samozřejmě odkaz na zákon v případě změny zákonů se automaticky mění na nový. 

P.  K a s l – technická:
	Vím, že by se měnil odkaz na zákon, kdyby byl jiný zákon, ale kdyby byl tento zákon zrušen? Tak co?

P.  K o v á ř í k :
	Logicky se v tomto případě musí zastupitelstvo znovu vyjádřit a přijmout novelu.
	Máme jediný protinávrh kol. Reedové k čl. 10, odst. 3 a 4. Hlásí se k tomu ještě paní kolegyně.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Neotvíráme ale rozpravu.

P.  R e e d o v á :
	Znám jednací řád, ale šlo by hlasovat po bodech?

P.  K o v á ř í k :
	Právě jsem se chtěl zeptat. Nejprve čl. 10, odst. 3, návrh kol. Reedové, protinávrh zní: případné podezření z porušení ustanovení kodexu prověří kontrolní výbor na podnět zastupitele nebo občana a výsledek zjištění projedná zastupitelstvo na svém zasedání.
	O tomto protinávrhu, s kterým se neztotožnil předkladatel, je možné hlasovat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro tento protinávrh? Kdo se zdržel? Kdo je proti? Pro 27, proti 18, zdrželo se 18. Protinávrh nebyl přijat. 
	Prosím druhý protinávrh.

P.  K o v á ř í k :
	Čl. 10, odst. 4: sankcí za porušení kodexu je morální odsouzení vyslovené usnesením ZHMP, nebo návrh na odvolání z funkcí, do kterých byl jmenován hl. m. Prahou, nebo návrh k písemné rezignaci na mandát člena zastupitelstva.
	Opět je to protinávrh, s kterým se předkladatel neztotožnil.

Nám.   B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro tento protinávrh? Kdo se zdržel? Kdo je proti? Pro 24, proti 18, zdrželo se 21. Také tento protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní máme základní návrh se čtyřmi doplněními. V preambuli – jak navrhoval kol. Růžička – místo „budou řídit“ „řídí se“.
	V čl. 4, odst. 1, se za slovo „přijaté“ doplňují slova „v souvislosti s výkonem funkce“.
	V čl. 4, odst. 2, se doplňuje za slovo „příjmu“ „obdrženého v souvislosti s výkonem funkce zastupitele hl. m. Prahy“.
	Čl. 8 se mění na znění: forma oznámení s textem: oznámení podají zastupitelé hl. m. Prahy ve formě, která bude v souladu se zákonem č. 238/1992 Sb. a č. 96/2005 Sb. 
	Takto je upravený základní návrh předložený k hlasování.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Pro 56, proti 2, zdrželi se 2. Konstatuji, že usnesení etický kodex je drtivou většinou členů zastupitelstva přijato. 
	Hlásí se pan Habrnál.

P.  H a b r n á l :
	Hlasů pro není 56, ale 57. Hlasoval jsem pro. Nefunguje hlasovací zařízení. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	S touto konstatací můžeme říci, že pro bylo 57, proti 2, zdrželi se 2. Etický kodex byl drtivou většinou členů zastupitelstva přijat. Považuji to za nesmírně významný výsledek hlasování.
	Omlouvám se za osobní komentář řídícího. Přistupujeme k tisku Z 574- návrh na financování projektů protidrogové prevence Proti drogám 2005 – Zdravé město, program II, organizace. Slovo má předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, když jsem dnes ráno přicházel do prostor zasedací síně, kladl jsem si otázku při pohledu do části, která je určena veřejnosti. Co tady dělá tolik sestřiček? Pak jsem si kladl druhou otázku: neměly by sedět a věnovat se
(pokračuje Bém)

výuce, a dokonce jejich kantoři by se neměli starat o to, aby drahocenný čas středně zdravotního personálu byl využit k výuce ošetřovatelské péče, interní mediciny, i možná nepopulárních předmětů jako je patologie? Teď si říkám, že jedna dobrá zpráva místo toho, aby dámy seděly ve škole a sedí tady na zastupitelstvu, je, že dnes zastupitelstvo schvaluje projekty v oblasti sekundární a terciární protidrogové prevence. Využiji tohoto času a střednímu zdravotnímu personálu, který považuji za cílovou populaci, klíčovou, jednu z intermediátorů na ose veřejnost – dospívající mládež a za ty, kteří jsou nositelem konceptu zdravého životního stylu a základních postojů v této oblasti, si dovolím  adresovat malou přednášku. 
	Předkládám tisk Z 574, který se zabývá problematikou protidrogové politiky a navrhuje financování projektů v oblasti protidrogové prevence v rámci programu Proti drogám 2005 – Zdravé město. Dovolím si připomenout, že hl. m. Praha se řídí zpracovanou koncepcí nebo strategií protidrogové politiky kraje. Dovolím si připomenout, že tato koncepce má čtyři základní pilíře, stejně jako čtyři základní pilíře má i vládní protidrogová politika. 
	Prvním pilířem je oblast primární protidrogové prevence, která je zaměřena na výchovu a vzdělávání dětí, mládeže a dospívající mládeže s apelem na zabránění kontaktu a především hlavně užívání experimentů s jakoukoli návykovou látkou. 
	Druhým pilířem je oblast sekundární a terciární prevence. Tam, kde tomuto kontaktu zabránit nebo předejít neumíme a dochází k experimentování konzumace s tím spojenými problémy, nezbývá než pomáhat léčit ať už na úrovni poradenství, residenční péče a následného doléčování. Jak všichni víme, závislost, která se vyvíjí po pravidelné konzumaci návykových látek, je závažné onemocnění, biopsychosociální a dá se s jistou nadsázkou říci celoživotní. Protože je to celoživotní, znamená to také, že je nezbytné věnovat se následné resocializaci. To je druhý pilíř naší protidrogové strategie. 
	Třetí pilíř naší protidrogové strategie je minimalizace zdravotních rizik. Jak víme, drogy se často užívají způsoby mimořádně nebezpečnými, a tím je aplikace návykových látek, psychoaktivních látek nebo omamných a psychoaktivních látek prostřednictvím injekční stříkačky a jehly. Jak víme, touto cestou se přenáší řada infekčních chorob, ať se jedná o hepatitidy typu B nebo C, nebo také další infekční choroby jako je např. infekce HIV a z ní vyplývající onemocnění AIC. Třetí pilíř je tedy založen na minimalizaci rizik, to znamená snížení morbidity, mortality. Morbidity ve vztahu k právě definovaným onemocněním, a mortality, která z důvodu předávkování, použití špinavého injekčního náčiní je mimořádně prevalentní právě v této oblasti. 
	Čtvrtým pilířem je oblast represivní, snaha zaměřená na potlačování pouliční, ať už je to drobné s drogami spojené kriminality velmi často

(pokračuje Bém)

 majetkové, a zajišťování veřejného pořádku, ale i oblast, která je zaměřena na organizovaný zločin.
	Hl. m. Praha investuje ročně do oblasti protidrogové politiky 31 mil. Kč. Je to hodně, ale je to investice dobrá, protože průměrné náklady na léčení jednoho závislého pacienta se pohybují mezi 150 – 200 tisíci ročně. Průměrné náklady na jednoho pacienta, který trpí onemocnění žloutenkou typu B nebo C, případně onemocněním AIC, se pak pohybují v řádech milionů. Z hlediska dlouhodobé péče a uvážíme-li i terapeutické konsekvence jako je např. transplantace jater či poměrně velmi nákladná farmakoterapie v případě onemocnění AIC, pohybujeme se v řádech desítek milionů korun. 
	Tyto prostředky jsou z dlouhodobého costbenefit srovnání dobře investované.
	Z těchto 31 milionů hl. m. Praha 1540 tis. Kč věnuje městským částem formou dotace. Na úrovni jednotlivých městských částí, resp. správních obvodů Prahy 1 – 22 – Praha je rozdělena na 57 městských částí a 22 správních obvodů – má každá městská část či správní obvod svého protidrogového koordinátora, který je zodpovědný za oblast primární protidrogové prevence. Do působnosti a kompetence těchto správních obvodů v samostatné působnosti městských částí patří především oblast základního školství. Předpokládáme, že tyto finanční prostředky podle jasně stanovených metodik jsou směrovány do oblasti primární protidrogové prevence především na úrovni základního školství. 
	Druhým krokem v oblasti rozdělování finančních prostředků je primární protidrogová prevence realizovaná a podporovaná přímo hl. m. Prahou, nikoli prostřednictvím městských částí. V této oblasti již v únoru zastupitelstvo rozhodlo o podpoře asi sta projektů, které předkládaly školy, školská zařízení, ale i další organizace. V této oblasti bylo rozděleno 5025 tis. Kč hlavně pro školy a školská zařízení – školy a školská zařízení nejen v oblasti základního školství, ale i v oblasti středního školství. Možná, že i střední zdravotní škola Ruská, když si zpracuje dobrý projekt, příští rok může dostat podporu na oblast prevence proti užívání omamných psychotropních látek, přesněji návykových látek.
	Třetí oblast finančních prostředků, které hl. m. Praha rozděluje, je právě oblast, kterou se zabýváme dnes – sekundární a terciární prevence. V této oblasti si dovolím konstatovat, že bylo předloženo 51 projektů a žádostí o dotaci, které splnily všechny formální požadavky, v celkové výši 130 mil. Kč. Požadavek na hl. m. Prahu činil 35,5 mil. Kč. Tyto projekty byly posuzovány metodou, o které se vzápětí zmíním a která vygenerovala 41 projektů k podpoře. Jsou přílohou usnesení, které máme na stolech. Z těchto 41 projektů, kde se navrhuje přidělit částka téměř 20 mil. Kč, je určeno na oblast sekundární a terciární prevence 51%, na oblast specifické primární protidrogové prevence 37,5 %. Z toho detoxifikační centra dostávají necelých 10 % celkových nákladů, které hl. m.
(pokračuje Bém)

Praha na protidrogovou politiku investuje. Kontaktní centra, která zabezpečují první kontakt s klientem v terénu, také přibližně 10 %, terapeutické komunity, které zabezpečují dlouhodobou residenční péči od 4 měsíců až do několika let 15 % nákladů, terénní programy, které zajišťují distribuci sterilního injekčního náčiní a především hlavně sběr nesterilního, použitého a potenciálně infekčního 11 %, doléčovací centra, která se zabývají následnou péčí po dlouhodobé residenční léčbě přibližně 6,5 %.
	Vlastní projekty, které jsou dnes předkládány, procházejí následující procedurou. Říkám to proto, že čas od času naštěstí čím dále tím méně slýchávám, že proces rozdělování magistrátních peněz nemusí být transparentní. Poslechněte si, jak transparentní tento proces je a kolik subjektů, odborníků, expertů, ale i instrumentů do celého procesu rozdělování finančních prostředků vstupuje. 
	Krok A. Projekty jsou odeslány, analyzovány na úrovni hl. m. Prahy příslušným odborem.
	Krok B. Protidrogoví koordinátoři městských částí Praha 1 – 22, tedy na úrovní správních obvodů, kteří jsou v kontaktu s poskytovateli služeb na svých obvodech, projekty posoudí a obodují. Vždycky musí být vyloučen střet zájmů.
	Krok C. Speciálně vyčleněné expertní skupiny, kterým říkáme sekce pro jednotlivé oblasti sekundární prevence, terciární prevence, které se skládají z předních expertů v této oblasti na území hl. m. Prahy, posoudí jednotlivé projekty, také je obodují a doporučí či nedoporučí. 
	Krok D. Zasedá protidrogová komise a posuzuje jeden návrh po druhém.
	Krok E. Protidrogová komise je už složená ze zastupitelů, ale také z expertů.
	Krok F. Tisk je předkládán radě hl. m. Prahy. Rada jej projedná, doporučí – nedoporučí. 
	Krok G. Projekty posuzuje zastupitelstvo. Do tohoto kroku jsme se dostali právě dnes. 
	Uznáte jistě, že asi se dá říci, že proces nemůže být složitější a delší, ale na druhou stranu říkám, že také těžko může být transparentnější.
	Dovolím si vás upozornit ještě na několik dalších skutečností. V působnosti hl. m. Prahy má náš kraj k dispozici 115 lůžek na úrovni dlouhodobé residenční péče v terapeutických komunitách, 470 míst v metodonových substitučních programech, kde se jedná o programy minimalizace zdravotních rizik a nabízení základní substituční, ale i psychosociální péče o klienty, kteří jsou již chronicky a dlouhodobě závislí na opiátech, nejčastěji heroinu, a 550 míst v tzv. doléčovacích programech, z nichž  přibližně 40 je určeno pro matky s dětmi. Proč pro matky s dětmi? Protože jsou dnes mimořádně senzitivní cílovou populací, která je drogami velmi zasažena.

(pokračuje Bém)

Protože ve vašich řadách vidím řadu budoucích matek, doufám, že nebudete využívat služeb těchto doléčovacích zařízení. 
	Na závěr si dovolím doplnit, že část finančních prostředků je samozřejmě také zaměřena na oblast prezentační, na oblast publikační. V letošním roce se počítá s pokračováním prezentace protidrogové politiky formou celoměstského festivalu, jehož 1. ročník proběhl za podpory hl. m. Prahy v r. 2004. 
	Dále jsme se podíleli a podílíme na vydání kvalitní příručky prevence alkoholu, tabáku a drog, jejíž vydání bylo podpořeno Radou Evropy, a která je distribuována do škol, školských zařízení a knihoven na území hl. m. Prahy. 
	Rádi bychom navázali v letošním roce na tradici z let 1996 – 1997 a obnovili vydávání informačního bulletinu o drogové situaci, aktualitách a protidrogových aktivitách na území hl. m. Prahy. 
	Pro zastupitele si dovolím upozornit, že máme k dispozici všechny projekty, které jsou navrhovány k posouzení, i ty, které byly vyřazeny na jedné z úrovní procesu schvalování a doporučování projektů. Kdyby kdokoli z vás měl k některému z projektů, o nichž víme, že vždy, díváme-li se na ně nikoli z expertního hlediska, ale z hlediska lidského nebo morálního, můžeme spekulovat a někdy i velmi dramaticky diskutovat o tom, jestli je nebo není morální poskytovat sterilní injekční náčiní, jestli náhodou tím nepodporujeme a nešíříme drogovou problematiku, z hlediska expertního předem odpovídám: podle závěrů všech světově uznávaných institucí včetně Světové zdravotnické organizace nejedná se o šíření drog, ale o základní, elementární, úspěšnou, účinnou, ale také z hlediska vynaložených finančních prostředků efektivní pomoc a péči lidem, kteří se dostanou do problémů s návykovou látkou. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji panu primátorovi za rozsáhlou zprávu předkladatele. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 574 návrhový výbor neobdržel žádný pozměňovací návrh. Návrh usnesení ve znění předloženém radou hlavního města Prahy beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 50, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk Z 540 – návrh k 2. výzvě k předkládání žádosti o finanční podporu z JPD pro Cíl 3 regionu NUTS II hl. m. Praha v rámci opatření 2.1, 3.1, 3.2 a 4.3. Slovo má předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Jedná se o vyhlášení druhé výzvy v rámci předkládání žádostí o podporu z evropského sociálního fondu, tedy Jednotný programový dokument pro Cíl 3.
	Navazujeme na vyhlášení první výzvy. Připomenu také, že projekty v rámci první výzvy bylo možné předkládat od 1. listopadu do 7. ledna letošního roku. Setkali jsme se s neobyčejným ohlasem. I mne osobně překvapil. Bylo celkem předloženo 213 žádostí, což je dvakrát tolik než jsme odhadovali.
	Hodnocení a výběr projektů z prvních výzev, které budou doporučeny nebo které jsou vhodné k financování, se momentálně uzavírá a je předpoklad, že příští měsíc se k evropskému sociálnímu fondu dostaneme, tentokrát poprvé na úrovni návrhů na přidělení konkrétních finančních prostředků.
	Také předpokládám, že i to bude stimulem pro ještě větší zájem o tuto oblast, byť samotný zájem v první výzvě nás překvapil.
	Finanční hledisko: navrhovaný rozpočet pro druhé výzvy je 572 mil. Kč, rozpočet prvních výzev byl 645 mil. Kč. Žadatelům se opět dává značná šance na získání podpory z nabízené sumy. Hl. m. Praha spolufinancuje 10 %. 
	Jedná se o 4 projekty – sociální integrace, podpora počátečního vzdělávání, rozvoj dalšího vzdělávání a rozvoj cestovního ruchu. V této chvíli s ohledem na zkušenost a diskutované téma v rámci první výzvy si dovolím ušetřit váš čas a nechat na vaše případné dotazy. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Přihlášen je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážený pane primátore, chtěl jsem se zeptat na jedinou věc: kdy se zhruba předpokládá vyhodnocení této druhé tranše? Ve svém úvodním slovu jste zmiňoval, že první kolo končilo 7. ledna. Teď uplyne skoro čtvrt roku od podávání nabídek. Předpokládá se obdobný čas, to znamená zhruba čtvrt roku na vyhodnocení? Jde o čas, abychom strukturální fondy začali čerpat co nejrychleji. Praha je ještě relativně dobře připravena a myslím si, že z ostatních regionů to bude ještě větší problém. Nakonec to dojde do té fáze, což bruselská administrativa předpokládá, že největší nápor bude v posledním čtvrtletí. Chtěl jsem se zeptat na odhad doby vyhodnocení.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vzhledem k tomu, že nikdo další není do diskuse přihlášen, dávám slovo předkladateli. Může bezprostředně odpovědět na otázku a zároveň to spojit se závěrečným slovem.

Prim.  B é m :
	Děkuji za tuto připomínku panu dr. Hvížďalovi. Naprosto se s ním ztotožňuji v té části konstatování, kde říkáme, že nám jde o čas. Možná jen
(pokračuje Bém)

doplním, že nejsme naštěstí vázáni koncem r. 2006 pro čerpání. Kdyby tomu tak bylo, řekl bych, že již hoří požár. Dobrá zpráva je, že prostředky bude možné čerpat i později.
	Za druhé. Existuje, bohužel, poměrně složitá procedura posuzování jednotlivých projektů, která je zcela závazná pro nás a do jejíhož procesu nemůžeme vstoupit. Ta je tak časově náročná, že 2,5 měsíce, do kterých koncentrujeme posuzování, je podle zkušeností, které teď máme, maximum možného.
	Ke konkrétní otázce – od kdy do kdy je možné projekty předkládat. 5. duben 2005 až pátek 17. června do 14.00 h. Pak je uzavírka předkládaných projektů v rámci 2. výzvy pro čerpání prostředků z evropského sociálního fondu. Samozřejmě náležitosti a obsah jednotlivých projektů je možné konzultovat. Doporučujeme to prostřednictvím poměrně široké inzerce na nejrůznějších místech, samozřejmě na webových stránkách hl. m. Prahy, abychom poskytli všem žadatelům maximálně možný servis. Jsou dvoje návštěvní hodiny – pondělí a středa, kdy je možné přímo na odboru evropských fondů osobně konzultovat, co si předkladatel usmyslí. Žádost musí být vyplněna na předepsaném formuláři a odevzdána také v elektronické podobě. 
	Předpokládáme, že v dubnu příští zastupitelstvo rozhodneme o čerpání v rámci JPD 3, první výzvy, a předpokládám, že na prvním zářijovém zasedání zastupitelstva bychom byli schopni dostat se k rozhodování o čerpání v rámci výzvy druhé. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 540 návrh usnesení beze změn ve znění předloženém radou včetně příloh.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 084 – návrh na udělení ceny hl. m. Prahy MUDr. Daně Tučkové. Slovo má předkladatel pan primátor.

P.  B é m :
	Dámy a pánové, obdržel jsem podnět pana dr. Zdeňka Kalvacha, reprezentanta výboru České gerontologické a geriatrické společnosti. Obdržel jsem také oficiální podporu pana dr. Jaroslava Přehnala, CSc., který je předsedou gerontologické a geriatrické společnosti. Obdržel jsem žádost na
(pokračuje Bém)

udělení Stříbrné medaile hl. m. Prahy paní dr. Daně Tučkové, odborné lékařce v oboru vnitřního lékařství a geriatrie.
	Toto ocenění je spojeno s finanční částkou ve výši 100 tisíc Kč. 
	Komise rady hl. m. Prahy pro čestná občanství a ceny návrh na ocenění projednala a doporučila radě ocenění Stříbrnou medailí. Současně si vyžádala stanovisko zdravotního výboru hl. m. Prahy. Zdravotní výbor 27. května 2004 projednal tento návrh a všech jeho 9 členů vyjádřilo s uvedeným návrhem souhlas.
	Paní dr. Tučková se narodila v r. 1938, je odbornou lékařkou v oboru geriatrie a vnitřního lékařství. V r. 1974 založila první geriatrickou ambulanci v republice na poliklinice Budějovická, kde dodnes pracuje. Svou činností bezprostřední rozvíjí tradici české geriatrie. Zároveň je nositelnou různých ocenění. K jejím velkým zásluhám patří také oblast výchovy a metodického vedení zdravotních sester pro návštěvní službu u starých a dlouhodobě nemocných osob, tzv. geriatrických sester, předchůdců dnešních agentur domácí ošetřovatelské péče homecare. 
	Po r. 1989 se paní dr. Tučková snažila pomoci geriatrické péči založením Nadace pro nemoc a stáří. Za svou činnost v péči o nemocné především s Alzheimerovou chorobou a jinými formami demence byla v r. 2001 oceněna Zlatou vážkou České Alzheimerovské společnosti.
	Dámy a pánové, dovoluji si navrhnout ocenění Stříbrnou medailí hl. m.. Prahy, kterou bychom paní dr. Tučkové udělili.

Nám .  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 084 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s jedinou výjimkou, a to termínem realizace, protože rada zasedá 5. 4. Doporučuji termín 5. 4.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování s úpravou termínu. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Usnesení je přijato.
	Můžeme přikročit k tisku Z 562 – návrh na udělení ceny hl. m. Prahy Českému svazu bojovníků za svobodu, Československé obci legionářské a Konfederaci politických vězňů. Předkladatelem je opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, blíží se 60. výročí druhé světové války. Tento okamžik v nás jistě může evokovat řadu otázek na téma naší historické paměti, na téma, jak si vážíme nebo nevážíme těch, kteří se zúčastnili prvního, druhého či třetího odboje.
	Dovolím si před vás v této souvislosti předložit návrh na ocenění Českého svazu bojovníků za svobodu, Československé obce legionářské a Konfederace politických vězňů.
	Tento návrh projednala komise rady pro čestná občanství a doporučila ocenění Stříbrnou medailí hl. m. Prahy, jejíž udělení je spojeno s peněžitou částkou ve výši 100 tisíc korun. Dále komise i rada doporučila a i já si vám dovolím navrhnout poskytnutí dalšího peněžitého daru v této souvislosti ve výši 200 Kč pro tyto organizace. Finanční prostředky v celkové výši 900 tisíc Kč by byly uhrazeny z kapitoly 9. 
	Dovolím si trochu chronologie. Myslím si, že si práce těchto organizací několik slov zaslouží.
	Československá obec legionářská – nestranické občanské sdružení, které bylo založeno v r. 1921 legionáři z bojišť 1. světové války. V současné době je členská základna obce tvořena hlavně bojovníky zahraničních jednotek Československé armády z 2. světové války, zároveň také pozůstalými po legionářích z obou světových válek a samozřejmě z příznivců sdružení. Činnost obce byla v letech 1939 – 1945 násilně přerušena, znovu obnovena v letech 1945 – 48. V r. 1949 byla jako samostatná organizace zrušena. K obnovení Československé obce legionářské došlo v r. 1990 v rámci Svazu bojovníků za svobodu. Od r. 2001 funguje Československá obec legionářská jako samostatné sdružení.
	Český svaz bojovníků za svobodu je politicky nestranickou a nezávislou organizací, která sdružuje účastníky národního boje za osvobození z 2. světové války a pozůstalé po nich. Ve svazu působí tři organizace: Sdružení osvobozených politických vězňů a pozůstalých z nacistických koncentračních táborů, věznic a káznic, Sdružení domácího odboje a partyzánů, v jehož řadách jsou příslušníci odbojových protinacistických skupin a partyzánských jednotek, a Sdružení českého národního povstání, jehož členy jsou účastníci pražského a květnového povstání v dalších městech. 
	Posláním Českého svazu bojovníků za svobodu je přispívat k rozvoji v duchu demokratických a humanitárních tradic zakladatelů našeho státu, posilování národní hrdosti a lidské důstojnosti, zdůrazňování nezpochybnitelnosti, nedotknutelnosti a neměnnosti poválečných opatření přijatých spojenci pro mírové a bezpečnostní zajištění svobodné Evropy. Organizace seznamuje veřejnost, zejména mládež, s historií odkazu odboje, národního boje za svobodu vydáváním publikací, přednáškami a besedami prostřednictvím sdělovacích prostředků. Dále se stará o památníky, pomníky a pamětní desky obětí národního boje za svobodu. 
(pokračuje Bém)

	Konfederace politických vězňů je dobrovolnou organizací, která sdružuje politické vězně komunistického režimu bývalého Československa. Základna je tvořena především z žijících občanů, kteří byli komunistickým režimem po r. 1948 vystaveni mučení, teroru, konfiskaci majetku, pobytu v žalářích, společenské a sociální diskriminaci. V r. 1968 vznikl klub K231, který sdružoval občany po léta persekvované komunistickým režimem. Činnost tohoto klubu byla v r. 1968 ukončena po vstupu vojsk Varšavské smlouvy. Konfederace politických vězňů je od r. 1990 jeho nástupnickou organizací.
	Připomenu jen, že se zasazuje o rehabilitaci politických vězňů, důstojné uctívání památek obětem komunismu. Konfederace politických vězňů usiluje o seznamování mladé generace s dějinami, které jsou dnes stále velmi živé a svým způsobem i otevřené.
	Všechna tři sdružení se svou činností zaslupují o to, aby z paměti národa nevymizely vzpomínky na občany, kteří v boji za naši svobodu položili své životy, kteří byli následky těchto bojů postiženi do konce svého života a kteří byli postiženi a persekvováni totalitním režimem. Jsou tedy živou historií, nositeli a zrcadlem naší minulosti a boje za svobodu a demokracii v této zemi. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Do rozpravy není nikdo přihlášen, mohu dát slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh tisku Z 562 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 5. 4., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Pro 47, proti 0, zdržel se 0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 475 - návrh na udělení Čestného občanství hl. m. Prahy JUDr. Antonínu Sumovi. Předkladatelem je pan primátor. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, čestná občanství hlavní město Praha uděluje ve výjimečných případech, na které je možné se dávat jako na případy mimořádné pozornosti. Jsem přesvědčen, že v tomto případě pana dr. Antonína Suma se přesně o takovýto případ jedná.
	Pan dr. Antonín Sum je znán především jako osobní tajemník někdejšího ministra zahraničních věcí Jana Masaryka. Pan dr. Antonín Sum je také posledním žijícím svědkem v procesu s Miladou Horákovou.

(pokračuje Bém)
 
	Narodil se 31. ledna 1919 v Praze. Studoval reálné gymnázium ve Vídni. V r. 1937 maturoval na reálném gymnáziu v Truhlářské ulici v Praze 1. Studoval na svobodné škole politických nauk na Právnické fakultě UK v Praze. Po uzavření vysokých škol 17. listopadu 1939 pracoval jako asistent v lékárně, od r. 1940 do konce války jako notářský úředník. Byl účastníkem domácího odboje, Pražského povstání a v době mnichovské krize pracoval jako tlumočník a tajemník evakuační komise zřízené Magistrátem.

(Nám. Bürgermeister: Prosím o klid. Žádám diskutující, aby toho v jednacím sále zanechali, neslyšíme se. Děkuji. Promiňte, pane primátore, ale potřeboval jsem zjednat pořádek. Prosím opustit s diskusemi jednací sál, velmi to ruší.)

	Děkuji, pane předsedající. Dovolím si počkat, až z kuloáru odejdou diskutující kroužky. Čestná občanství udělujeme ve výjimečných případech. 

(Nám. Bürgermeister: Kolegové, musíte naschvál přerušovat jednání zastupitelstva? Kolega Kaňák a jeho host.)

	Dovolím si pokračovat. Konstatoval jsem, že byl účastníkem domácího odboje Pražského povstání a v době mnichovské krize pracoval jako tlumočník a tajemník evakuační komise zřízené Magistrátem hl. m. Prahy. 
	V r. 1947 se stal osobním tajemníkem ministra zahraničních věcí Jana Masaryka. V r. 1949 byl z ministerstva zahraničních věcí vyloučen a pracoval jako dělník až do svého zatčení v r. 1949.
	Dnes je posledním žijícím svědkem procesu s Miladou Horákovou. Připomenu, že svědci byli souzeni v dalších návazných procesech, 4 byli popraveni, ostatní dostali tresty okolo 20 let, případně doživotí. Vězněni ve věznicích, v káznicích – Ruzyň, uranové doly, Pankrác, Valtice atd. 
	Po propuštění na amnestii v r. 1969 pracoval pan dr. Antonín Sum jako zedník a kominík. V r. 1968 a 1969 začal pracovat na výstavbě pražského metra, později od dubna 1970 pracoval i ve Výzkumném ústavu pro výstavbu architektury v oblasti péče o životní prostředí. 
	V r. 1969 byl zvolen starostou českého Junáka, svazu skautů a skautek, který v r. 1989 obnovil a zajistil jeho členství v mezinárodním skautském ústředí v Ženevě. 
	Od mládí pracoval v mnoha dalších sdruženích jako je např. sdružení IMCA. Působil jako čestný předseda sdružení Českého národního povstání v Českém svazu bojovníků za svobodu, je spoluzakladatelem Masarykova demokratického hnutí, společnosti Jana Masaryka. Je nositelem řady ocenění – Československého válečného kříže, polského řádu Polonia restituta, francouzského národního řádu za zásluhy a řádu T. G. Masaryka.
(pokračuje Bém)
 
	Po r. 1996 svou neúnavnou pílí uspořádal archiv Jana Masaryka a jeho sester a zajistil jeho předání Státnímu ústřednímu archivu a Národnímu muzeu v Praze. V témže roce také přispěl k vydání prvních porevolučních knih o Janu Masarykovi. Je autorem celé řady publikací, celé řady knih. 
	Přehled činnosti, zásluh a společenského a veřejného nasazení pana dr. Antonína Suma byl jen stručnou rekapitulací. Touto stručnou rekapitulací není možné postihnout tak obrovské celoživotní úsilí zasvěcené mnoha dalším aktivitám na poli demokracie, humanity a myšlenkových odkazů naší historie. 
	Připomenu jen, že pan dr. Antonín Suma je stále aktivní ve veřejném životě, zapojuje se do dění v hl. m. Praze, je spolupořadatelem významných akcí věnovaných Praze, lidským právům, obhajobě svobody a demokracie. Spolupracuje v těchto oblastech s významnými institucemi. Je mimořádně aktivní v oblasti publikační činnosti a v přednáškové činnosti. Z jeho konkrétních návrhů předložených orgánům hl. m. Prahy a projednaných městskou samosprávou lze např. zmínit návrh na symbolické ocenění dosud žijících účastníků Pražského povstání, nebo ocenění Pavla Pína a Andre Remondeta za jejich činy při osvobozování Prahy v r. 1945, návrh na pojmenování veřejného prostranství po Charlotě Masarykové v oblasti Písecké brány na území MČ Praha 6 atd. 
	Pan dr. Antonín Sum je neúnavný, aktivní, obětavý a trvale se angažuje v úsilí o zachování historického vědomí nejen Pražanů. Usiluje o to, aby město nezapomnělo na ty, kteří mají zásluhu na směřování pražské historie ke svobodě, k demokracii, k prosperitě.
	Navrhuji proto na základě doporučení rady a schválení rady hl. m. Prahy udělení Čestného občanství panu dr. Antonínu Sumovi, CSc, jako projevu úcty k jeho celoživotnímu dílu spjatému s hl. m. Prahou, ocenění demokratického a humanistického úsilí a činnosti při obhajobě lidských práv a svobod. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tomuto bodu. Přihlášen je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Udělám jednu neobvyklou věc, protože jsem to šest let neudělal, ale tentokrát bych chtěl městské radě poděkovat za moudré rozhodnutí nejen v této záležitosti, ale i u předchozího bodu. Udělení ceny hl. města Konfederaci politických vězňů, Československé obci legionářské a Českému svazu bojovníků za svobodu je velmi důležité. Myslím si, že na této úrovni vyznamenání bylo od r. 1989 jako šafránu.
	U návrhu, o kterém pan primátor naposled hovořil, si myslím, že je skvělé, že tentokrát jsme nevybrali veřejně známou osobnost, nevybrali jsme často mediálně frekventovanou osobnost, o které se hovoří, ale vybrali jsme 
(pokračuje Hvížďala)

ryzího člověka a to nejlepší z Masarykovské tradice první republiky, na kterou bychom měli být právem hrdi. Za to děkuji a rozhodnutí považuji za velmi moudré. Děkuji. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse není další přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 475 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Usnesení je přijato.
	Mohu předat řízení schůze zpět panu primátorovi.

P.  K o v á ř í k :
	Za návrhový výbor bych upozornil, že v tisku Z 542 – etický kodex – jsme v čl. 11 doplnili účinnost dnem 1. dubna 2005. Neřekl jsem to předtím na mikrofon. Abyste nikdo nebyl překvapen, že účinnost bude od 1. dubna 2005,  nebyla řečena nahlas.
	Jsou tam dvě drobné legislativní úpravy, které souvisí s přijatými úpravami příslušnými protinávrhy a akceptovanými předkladatelem. Jsou legislativně vyčištěné. 

Prim.  B é m :
	Žádám pana nám. Bürgermeistra o předložení tisku Z 495.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, v prvé řadě chci zdůraznit, že tento tisk bezprostředně navazuje na projednání a schválení změn v územním plánu v tzv. vlně 04, které toto zastupitelstvo projednalo 16. 9. 2004. Dopad námi schválených změn je do vyhlášky, do textové části, která doprovází územní plán. Vždy pak musíme takto schválené změny ještě jednou schvalovat jako změnu vyhlášky.
	Všechny změny byly řádně znovu připomínkovány. Připomínky, které odpovídaly procesu a procesní stránce věci, byly zapracovány. Připomínky, které směřovaly k otevření diskuse okolo již schválených změn, zapracovány být nemohly. Byly osloveny všechny městské části a všechny odbory Magistrátu, jak to ukládá zákon a Statut.
(pokračuje Bürgermeister)

	K tomuto svým významem velmi technickému bodu nemám jako předkladatel dále co dodat. Děkuji za pozornost.

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 495 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 38, proti 1, zdrželo se 5. Návrh byl přijat.
	Prosím zastupitele a předsedy jednotlivých politických klubů, aby si udělali pořádek v účasti při hlasování. 
	Pan nám. Bürgermeister bude předkládat další tisk Z 536.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se týká rozhodnutí o přidělení grantů vlastníkům nemovitých kulturních památek a objektů významných z hlediska památkové péče. Grant podle pravidel, která se každoročně inovují a byla inovována koncem roku i na základě schváleného rozpočtu hl. m. Prahy, byl vypsán. O grant požádalo 176 vlastníků nemovitostí. Celková suma jejich nároku na granty byla 407 mil. 
	Proces, který předcházel jednání grantové komise a rady, byl důsledně u všech žádostí stejný. Odborníci odboru památkové péče udělali určitý pasport, připravili podklady pro jednání grantové komise. Grantová komise dvoukolovým způsobem nakonec doporučila 59 projektů ke schválení. 
	Z grantového schéma vybočila žádost Nemocnice Na Františku, protože se stala v mezidobím vlastnictvím města svěřeného MČ Praha 1 a jako taková ztratila nárok na účast v grantové soutěži.
	Rada po dlouhé diskusi, která vedla k přerušení projednávání a tudíž i k tisku, který jste našli ve svých schránkách dodatečně, vyřadila ještě 4 projekty. 
	Chci zdůraznit, že grantová politika je v první řadě politikou motivační, má motivovat vlastníky kulturních památek, aby investovali do té části svých kulturních objektů, které jsou viditelné, nebo které jsou obzvláště cenné v interiérech. Bylo by nelogické, abychom penězi přispívali těm, kteří se svou památkou nic nedělají. Zrovna tak je nelogické, abychom malou částku bez jasně vyhraněného architektonického detailu dávali objektům, které jsou obrovské, jejichž oprava bude stát vlastníky nemalé zdroje a kde grant nemůže pohnout situací z místa. Takovým případem je rekonstrukce Jinonického zámku,
(pokračuje Bürgermeister)

oprava domu, který má jen fasádu v Karlově ulici a ještě další dva objekty. To byl hlavní smysl, proč rada upravila výstup z grantové komise.
	Předkládaný materiál splňuje cíle grantu, soustřeďuje se na ty objekty, u nichž chceme, aby je majitelé zvelebovali, abychom se mohli potěšit nejen my, ale i návštěvníci krásou stavebních památek. 
	Podotýkám, že všechny granty se dávají zpětně, po provedených stavebních činnostech a restaurátorských pracích, které jsou v žádosti o grant uvedeny a které i po seškrtání jsou přesně specifikovány. Přidělením grantu není možné, aby peníze zmizely beze stopy. Stává se, že se nevyčerpané granty vrací zpátky. Úspěšný žadatel o grant nemá v tom systému jinou možnost.
	Myslím, že vše ostatní je uvedeno v podkladech nebo v obrazové publikaci, kde jsou stručné charakteristiky objektů a jejich fotodokumentace, kterou jste dostali také k dispozici. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Přihlášen je pan kol. Kasl, připraví se Michal Hvížďala.

P.  K a s l :
	Mám na předkladatele dotaz: které jsou ty čtyři vyřazené žádosti? Pochopil jsem Jinonický zámek a asi Karlovu 44. Další dva nejsou patrné. Příloha, která neobsahuje čtyři čísla a končí pořadovým číslem 59, budí na první pohled dojem, že schvalujeme 59 grantů. Vypadla čísla 5, 12, 49 a 53. Příště by bylo dobře, aby tabulka byla úplná s poznámkou vyřazeno v radě, jak to děláme v jiných grantech. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, stejně jako v předchozích letech jsem poměrně pečlivě četl návrh grantů. Na jednu stranu je velmi pozitivní celková částka, že je tam výrazná progrese, že se skutečně hodnota zvětšuje. Když bych to připodobnil k dalšímu tisku, který budeme probírat, to jsou naše finance, kterém půjdou do historických objektů církevního charakteru, tak tato částka je dvojnásobná, což je pozitivní.
	Na druhou stranu si myslím, že i se 46 miliony musíme velmi pečlivě zacházet. Když se probírám celým portfoliem schvalovaných objektů, musím říci, že mě překvapuje členění. Jsou věci, které jsou dle mého soudu velmi překvapivé. Budu uvádět konkrétní případy, aby to bylo jasné.
	Myslím si, že ze 46 milionů třímilionová dotace pro Vápenku ve Velké Chuchli je poměrně velká část. Nechápu ani 2,5milionovou dotaci pro Americkou 7 na Vinohradech. Jsou to poměrně dvě velké částky do objektů, které dle mého soudu tak cenné nejsou. 
(pokračuje Hvížďala)

	Další věcí jsou vily. Jedna vila je Na Hřebenkách 12, a druhá je v Hlubočepech, Skalní 17. Význam těchto objektů zhruba z 20. a 30. let minulého století v tomto předkladu také nechápu. 
	Dále mi uniká jakási ideová myšlenka u Václavského nám. 38, objektu velmi využívaného ať už obchodně nebo administrativně. Jestli někde není dostatek finančních prostředků, tak je to v paláci Koruna na Václavském nám. 
	Když se podíváme, kolik nemovitých kulturních památek skutečně chátrá a zamyslíme se nad portfoliem staveb, na které je přispíváno, své exposé zakončím poslední věcí. Je to věc, kterou rozporuji pravidelně a na minulém zasedání zastupitelstva se mi skoro podařilo tento projekt z odsouhlasených projektů vyřadit – byl to projekt U Klikovky 4, objekt na Smíchově. Minulý rok jsme diskutovali, zda se skutečně jedná o nemovitou kulturní památku. Je zajímavé, že jsme do tohoto objektu už v předešlé době investovali 1629 tisíc, a teď do něj budeme investovat 500 tisíc. Dle mého soudu u této nemovitosti na periferii Prahy po hodnocení a i kontaktu s památkářem a architektem, kteří se zabývají rekonstrukcí historických objektů, jsem dospěl k tomu, že tento objekt není tak cenný, aby město do něj vkládalo za poslední dobu 2129 tis. Kč. 
	To jsou věci, které jsem chtěl připomenout. Myslím si, že pokud rozdělujeme 46 milionů, měli bychom je dávat do historicky nejcennějšího, to co fond Prahy má, a 46 milionů vkládat do nemovitostí stavěných mezi 15. – 18. stoletím, do věcí, které jsou skvosty pražské architektury. Děkuji za pozornost.

P.  K o v á ř í k :
	Navázal bych na kol. Hvížďalu. Domnívám se, že o Vápence nemá kol. Hvížďala přesné informace. Z hlediska Prahy je unikátní stavbou a unikátní záležitostí. Je jedním z mála dochovaných objektů tohoto charakteru v celé České republice. Kdyby byly známy konkrétní detaily stavby a území s ním souvisejícího, byl by rozhodně z naší strany jednoznačný souhlas.
	Máme zde několik vil, a to je otázka diskusní. V žádostech na rozpočet ze strany městských částí se objevuje řada dalších vil, které jsou v majetku města. Z přelomu 19. a první poloviny 20. století nalezneme v Praze na seznamu nemovitých kulturních památek poměrně celou řadu. Když tento seznam projdeme, zjistíme, že tam je řada unikátních staveb tohoto charakteru. Zajímá mě např. otázka Gibianovy vily nebo dalších vil, na které bylo upozorněno městskými částmi v rámci žádostí o rozpočet. Chápu, že to není úplně klasická záležitost rozpočtu, ale nenacházím je z hlediska grantů. Vím, že je to otázka vztahu granty versus městské části a granty versus veřejné vlastnictví. Na druhou stranu se domnívám, že bychom měli mít také seznam městských staveb, které z těchto peněz na záchranu architektury dáváme. Nejsou to jen ty, které sami spravujeme, jako jsme financovali Ctěnice. Myslím si, že tento seznam by zasloužil podpořit. Vidím zde např. libeňskou tělocvičnu v Zenklovce.
(pokračuje Kovářík)

 Restaurování dveří je sice chvályhodná záležitost, ale myslím si, že z vil, které žádala Praha 6, 4 nebo 10 do rozpočtu, zde není ani jedna. Možná jdou jinou cestou a pan náměstek mi pak vysvětlí, že to bude financovat jiným materiálem a že jsem si toho jen nevšiml. Budu rád, kdybych se takto spletl.

P.  K a s l :
	Kol. Kovářík mě předběhl s vysvětlením. Přesto doplním, protože by to měli členové zastupitelstva vědět. 
	Když jsme začínali s granty v r. 1999, kritéria byla taková, že se řeklo, že se nechce diskriminovat vlastník, který je bohatý nebo jde o výdělečnou aktivitu, že zde o památku a nejde o to, zda je to bytový nebo nebytový dům. Bylo pořadí v komisi, které se nedodržuje, kde se nejprve uspokojily pokud možno zájmy těch domů, které byly převážně restituované, vlastníky fyzické osoby, bytové domy poměrně málo výdělečné, pak se šlo na právnické osoby, vlastnictví družstva, privatizovaná družstva, a na závěr byla s. r. o. – hotýlky, penziony či zmiňované paláce, jak uváděl kol. Hvížďala. Byla v tom jakási posloupnost. Nikdy nejde najít spravedlnost úplnou. Objem prostředků je vždycky omezený. Rozhodně se povedlo udělat zlepšení tváře Prahy za čtyři roky kvalitně. Po dvou letech jsme upustili od koncentrace na památkovou rezervaci a šli jsme na celé území Prahy, což je správný postup.
	Granty v tomto směru plní svou funkci. Nejsem si jist, zda v komisi předselekcí odboru památkové péče nedochází ke zvýhodňování jiných zájmů, než komise, která se tím vždycky pečlivě a dlouze zabývala. 
	Městské části měly problém získat příspěvky na památkové objekty v majetku města, protože grant nelze dát do majetku města. Tady je zmíněna Nemocnice Na Františku. Je to pýcha Prahy 1, nic proti tomu, ale míval problém i Chvalský zámek. Dolní Počernice tentokrát nežádaly, nebo je tam tentokrát řešena situace jinak? Možná by stálo zato na ně pamatovat.

P.  H v í ž ď a l a :
	Aby nedošlo k nedorozumění. Uvědomuji si, že práce komise je velmi obtížná. Máte X žádostí a můžete smysluplně investovat pouze do pár projektů. 
	Zdenkovi Kováříkovi jsem chtěl říci: uvědomuji si, že Vápenka je historicky velmi zajímavý objekt, ale vycházel jsem z myšlenky, že l/15 celkové grantové částky dát do Vápenky mi připadá jako částka velká. Pro ilustraci jsem uváděl některé případy, možná jsem je neuvedl přesně, ale kam jsem tím směřoval? Směřoval jsem tím do té roviny, že např. soukromé vily ať na pětce nebo na šestce a palác Koruna jsou objekty, které - kdybych je srovnal s objekty v centru Pražské památkové rezervace s domy stavěnými ve 14. – 18. století, jako pražský zastupitel bych se přikláněl za investice do těchto objektů, protože je vnímám jako určitý historický objekt ne pražské kultury, ale celosvětového
(pokračuje Hvížďala)

historického a kulturního dědictví. Tam směřovala má poznámka. Proto jsem uváděl např. dům na Vinohradech v Americké 7, protože se mi to nezdá jako nemovitost, která je srovnatelná s nemovitostmi v srdce památkové rezervace – s domy ze 14. – 18. století. 
	Vápenku znám velmi dobře, ale l/15 mi přišla poměrově jako velké číslo.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo má předkladatel.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nejprve k doplnění tisku. Připomínku beru a pokusím se, pokud tento systém grantů budeme příště sledovat, tento nedostatek neopakovat.
	Po diskuse v radě pod poř. číslem 5 byl objekt Na Kotlářce. Spadá do kategorie zpustlých objektů, kde malá injekce grantu by se pravděpodobně minula účinkem.
	Nevím, pod kterým pořadovým číslem byl objekt, který není nemovitou kulturní památkou, rada ho po diskusi vyřadila.
	Městské části nemohou být žadateli o grant. Musíme to řešit v rámci dotačních vztahů, v rámci kapitoly 01-rozvoj obce a jinými mechanismy, které nám dává rozpočet. Je to v podmínkách grantu. Je to spíše nedostatek opakování tohoto faktu. Takto jsme se rozhodli již dříve.
	K Vápence zde zaznělo.
	Americká 7. To je krásný objekt 19. století, pravděpodobně bude zapsán na seznam kulturních památek. Je to stejný případ jako funkcionalistická vila zapsaná na seznam kulturních památek. Komise nemá lehkou práci. Podotýkám, že se její práce nezúčastňuji. V první fázi ji mám za vysoce expertní, a v druhé fázi pokládám za vysoce důležité, aby se vyslovila samospráva, členové zastupitelstva, kteří v grantové komisi jsou. 
	Vše okolo památkové péče, její kvality, od odborného posuzování k dnešní diskusi je vždycky velmi subjektivní. Určitě bychom ke každému objektu mohli vést rozpravu, proč ne jiný objekt a proč právě tento. Je to velká slabina modelu granty. Myslím si, že připravíme pro r. 2006 jiný proces, jak rozdělovat a motivovat vlastníky nemovitých kulturních památek a rozdělovat peníze tak, abychom měli větší iniciativu a nepřijímali jen ty, kteří se přihlásí. 
	Zásadní nedostatek grantů je, že můžeme vyhodnocovat jen ty žádosti, které dostaneme. Nemůžeme obcházet Prahu a říkat, kam chceme iniciativně peníze dát, třeba i po dohodě s městskými částmi. 
	Myslím si, že tato diskuse směřuje do budoucna. Velmi ji vítám, protože se s mnoha názory mohu jen ztotožnit. 

(pokračuje Bürgermeister)

	K Václavskému náměstí. Návrh takto prošel, protože iniciuje změnu interiéru velmi významné pasáže a má motivační cíl v grantové politice v sobě zakódován.
	Objekt U Klikovky je půvabný, je kulturní památkou, nesmí zchátrat. Podobně jsme postupovali u Břevnovského kláštera, kterému se opakovaně dávaly granty po částech, mnohem větší část musel dodat vlastník. Tato politika se ukázala jako velmi účinná. Pokud objekt sledujeme systematicky a vlastník požádá o finanční injekce, výsledek je součtový a má smysl. Břevnovský klášter je toho typickým příkladem. 
	Myslím si, že i Kotlářka o kousek prokoukne. Podotýkám, že jedinou korunu nevynaložíme tam, kde by se žadatel o grant nezavázal, že ji také vynaloží. Kontrolní mechanismus je pevný.
	Zdůrazňuji: nezúčastnil jsem se práce grantové komise také proto, abych mohl přijímat a ztotožňovat se s protinávrhy a nebyl vázán diskusí, kterou bych jednou předtím absolvoval. To se vázali jiní. Myslím si, že jinak než diskusí a trochu i náhodným procesem se s problémem vypořádat neumíme. Podotýkám, že ze 170 žádostí se nakonec vybralo 54. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Žádám předsedu návrhového výboru, aby nás seznámil, zda byly nebo nebyly předloženy protinávrhy.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 536 přes diskusi nebyl předložen žádný návrh. Návrh usnesení je ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení k tomuto tisku. Pro 59, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat. 
	Můžeme přistoupit k projednání dalšího tisku – návrh zřizovací listiny příspěvkové organizace Útvar rozvoje hl. m. Prahy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk má dvě roviny. Jednu v zásadě formální, která jen dokončuje proces, který se jmenuje reorganizace úřadu Magistrátu, o kterém rozhodla rada, a druhý je zásadní. O tom bych rád ve své zprávě mluvil.
	Útvar rozvoje města do této chvíle převážně byl začleněn do Magistrátu jako sekce a plnil svou roli v rámci systému a možností odboru Magistrátu. Vedle toho existovala příspěvková organizace, která udržovala v chodu budovy a plnila některé doplňkové funkce. Myslím si, že útvar rozvoje města musí být samostatnou organizační jednotkou vyčleněnou ze struktury Magistrátu tak, aby
(pokračuje Bürgermeister)

mohl plnit jednoznačný cíl, a to je expertní organizace, která shromažďuje a vyhodnocuje data v rámci hl. m. Prahy, která je nejen tomuto zastupitelstvu a Magistrátu, ale i městským částem a všem investorům stejným partnerem při tom, když se potřebují vyznat v územním plánu, potřebujeme takovou organizaci při úvahách a tvorbě strategických úvah a strategického plánu hl. m. Prahy.
	Formální rozšíření činnosti příspěvkové organizace, které je obsaženo v předkládacím tisku v jednoduché technické úpravě zřizovací listiny, znamená výrazný krok k tomu, aby útvar rozvoje města naplnil očekávání do budoucna. Tím reflektuji i diskusi ve výboru územního rozvoje. Myslím si, že je to první krok a že bychom mohli do budoucna přemýšlet nad tím, že takovýto expertní útvar bude mít pod sebou pod jednou střechou veškeré analýzy a shromažďování dat dopravních i z oblasti životního prostředí. Uvidíme, jak se tento model osvědčí a zda na to útvar rozvoje města do budoucna mít bude.
	Myslím si, že jako zpráva k tomuto tisku toto stačí.
	Ještě jedno upřesnění. V rámci reorganizace zůstává odbor územního rozvoje na Magistrátu. Je to 12členný pořizovací odbor, protože stávající stavební zákon neumožňuje pořizování změn a reakce na koeficienty a vyhodnocování území v tomto smyslu stáhnout z role Magistrátu a svěřit to organizaci vně úřadu. Stále zůstává malý sevřený 12členný odbor. Ředitelka příspěvkové organizace jako zástupkyně ředitele Magistrátu má na starosti koordinaci tak, aby tento nový model byl plně funkční. Máte o tom odstaveček v závěru důvodové zprávy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. První je přihlášen pan Zajíček, připraví se dr. Hvížďala.

P.  Z a j í č e k :
	Kolegyně a kolegové, nestačím zírat na to, co je nám předloženo. Před relativně krátkým časem s přesně opačným zdůvodněním byl útvar hlavního architekta začleněn do Magistrátu – se zdůvodněním, jak řekl ke konci svého úvodního vystoupení pan nám. Bürgermeister, že pořizovat změny územního plánu a územní plán musí být součást úřadu. 
	Nejsem přesvědčen o tom, že je nejvhodnější ustanovovat nebo rozšiřovat příspěvkovou organizaci, kterou zase podle jiných předpisů budeme muset časem transformovat na cosi jiného, aby nedošlo k duplicitnímu financování.
	Bude tato příspěvková organizace vytvářet i jiné příležitosti, aby získala peníze i odjinud než ze zakázky města, která je daná? Není to jen Potěmkinova vesnice, která má sloužit k tomu, aby se plánovaný počet úředníků snížil na ten správný? 

P.  H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem se zeptat spíše na technickou věc. Když si vezmeme materiál a zřizovací listinu, nalistujeme si vymezení majetku, což je 5. kapitola, ve vymezení majetku je uvedeno: hmotný majetek nemovitý: objekt Dům královských pážat 88800 tisíc, objekt Jehněčí dvůr 21800 tisíc, Staroměstská radnice, výstavní sál, 1542 tisíc. To je citace z vymezení majetku ze začátku kapitoly. Dostanu se na konec kapitoly, kde je napsáno: účetní hodnota uvedeného majetku činí k 31. 12. 2004 – nemovitý, budovy 32248 tisíc. 
	Prosím o vysvětlení, jak je možné, že na začátku ve vymezovací části máme hodnoty 88 mil. a 21800 tisíc a 1,5 mil., a hned o několik řádek níže u nemovitého majetku, u budov, máme pouze částku 32200 tisíc. Prosím o vysvětlení.

Prim.  B é m :
	Než předám slovo panu zastupiteli Růžičkovi, dovolím si předat řízení jednání panu nám. Choděrovi.

P.  R ů ž i č k a :
	Prosím, aby předkladatel v důvodové zprávě doplnil dva údaje: první – kolik by nově zřizovaná organizace měla mít rámcově členů, druhý – jaký odhadovaný objem prací ročně bude tato nově zřizovaná organizace vykonávat a z toho jakou část bude vykonávat pro hl. m. Prahu?

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím kol. Macha.

P.  M a c h :
	Pane náměstku, dámy a pánové, mám dvě otázky. Znamená rozšíření činnosti tohoto útvaru, že mnoho lidí, kteří dosud byli zaměstnanci Magistrátu, se stanou zaměstnanci příspěvkové organizace, která bude z rozhodující části financována z magistrátních peněz? Táži se: o kolik lidí, kteří přejdou z Magistrátu do tohoto útvaru, se sníží stav na Magistrátu a bude se vydávat, že tento snížený stav je úspora, která ve skutečnosti úsporou nebude? Prosím o konkrétní cifru. 
	Podle určitých návrhů reorganizace bylo navrženo, že ředitel příspěvkové organizace bude současně zástupcem ředitele Magistrátu. Mám dotaz: kolik ředitelů příspěvkových organizací bude současné také zástupci řediteli Magistrátu po reorganizaci Magistrátu? 

P.  K a s l :
	Dámy a pánové, začnu vtipem z 80. let, který se týkal tzv. souboru opatření na zdokonalení fungování socialistické ekonomiky. Vtip vysvětloval,
(pokračuje Kasl)

jak soubor funguje. Přednášející řekl: tady vidíte prázdný kbelík a plný kbelík. V plném kbelíku jsou kovové matky. Vezmu plní kbelík, přesypu jej do prázdného, a co vidíte? Prázdný kbelík a plný kbelík. A to je soubor opatření. Když se lidé ptali, co z toho bylo, odpověděl: „Ten rámus, co z toho byl.“ 
	Totéž připomíná reorganizaci, vznik nového či přesun pracovníků z Magistrátu do znovunaplněné skořápky útvaru rozvoje města. Samozřejmě, kdyby zůstal útvar sekcí nebo nějakou jednotkou uvnitř Magistrátu, bylo by to stejné. Pan primátor dal sliby, že bude snižovat počet zaměstnanců, administrativně je převede zpátky tam, kde kdysi byli. Říkal to kol. Zajíček. Převod byl vynucen chápáním zákona, že pořizování územní plánovací dokumentace je státní správou. Myslím, že s tím i dnešní vedení nesouhlasí, ale výklad je takový. Řešilo se to nejprve snahou mít jen část na Magistrátu, a útvar dělá všechnu činnost, dnes to vedení zase zkouší, že nechá jeden odbor na Magistrátu, který bude formálně pořizovat, a vše ostatní bude v útvaru mimo. Bude kolem toho velký rámus, a nic se nezmění.
	K obsahu tisku a k návrhu listiny. Když jsem v únoru v r. 1994 jako radní měnil útvar hlavního architekta na útvar rozvoje města, protože jsem nechápal, proč by měl být nějaký hlavní architekt, a někteří nehlavní architekti, a že nejde o otázku architektury, ale o otázku komplexního rozvoje města, už se nepodařilo myšlenku, která je teď naznačena a o které věřím, že se dotáhne, to je zapojení Institutu městské informatiky do útvaru jako jistého segmentu odboru útvaru, který se stará o informace, o mapové podklady. Ještě doufám, že se povede zlikvidovat Ústav dopravního inženýrství, že se povede přesunout do útvaru, aby doprava byla řešena na jednom místě a ne na dvou si navzájem konkurujících počítačích na dvou rozdílných místech. Tehdy vznikl útvar strategických koncepcí. Je dnes zachován a věřím, že se bude rozvíjet. 
	Ještě tam byla myšlenka na posílení propagace, která posléze měla být realizována rozvojovou agenturou, která se nikdy nerealizovala, byť už je v programovém prohlášení již druhé rady. 
	Poznámka, která souvisí spíše s tím, co zbude tady. Odbor územního plánu. To je odbor, který má formálně podle zákona administrovat změny územního plánu, resp. formálně pořizovat nový územní plán. Nechápu, proč je tento odbor zařazen v nějaké skupině, v mlhovině odborů pod panem zástupcem Sklenářem, proč není pod paní ředitelkou útvaru rozvoje města a současně zástupkyní ředitele Magistrátu Kubíkovou, neboť ona bude mít i nadále zachován dílčí pracovní poměr na Magistrátu. Je to správné, je to povýšení funkce ředitelky útvaru, je to určitě správná cesta. Bude mít lepší koordinaci s ostatními, bude na úrovni zástupce ředitele Magistrátu, bude na podstatně vyšší úrovni než kdysi spadal ředitel útvaru pod ředitele, tehdy vedoucího odboru výstavby. Proč ale odbor územního plánu nemůže být přímo řízen a tím dosaženo lepší koordinace mezi útvarem rozvoje města a odborem pořizování 
(pokračuje Kasl)

změn a územního plánu, to nechápu, a věřím, že v interpelacích, až se na to budu ptát, nám to pan ředitel Magistrátu a rada vysvětlí. 

P.  U r b a n :
	Vážené dámy a pánové, rád bych se také připojil, a navázal na podněty a myšlenky, které měl pan arch. Kasl přede mnou a zároveň určitým způsobem navázal na podněty pana Zajíčka a ostatních kolegů zastupitelů. Vidím to jako logický krok. Nesouhlasím s panem Zajíčkem, že je to krok zpět a že musí být automaticky negativní. Zde je to ale určitý krok zpět k modelu, který funguje, který je operativní a má určitě předpoklady pro budoucnost útvaru rozvoje města jako příspěvkové organizace a do budoucna i možnosti dalšího samostatně fungujícího obchodního útvaru.
	Co pro mne je nepochopitelné a zarážející – hovořili jsme o tom také na odboru pro územní rozvoj, kde mám dojem, že se s naší myšlenkou ztotožňoval i pan nám. Bürgermeister. Tím, že paní ing. Kubíková bude jako zástupce ředitele Magistrátu s funkcí koordinace rozvoje města, a na druhé straně bude jako zástupkyně ředitele bez portfeje, že odbor územního plánu bude pod zástupcem ředitele, který má na starosti vnější vztahy, zároveň odbor dopravy, odbor ochrany prostředí, odbor stavební atd. Zopakoval bych zde rád názor, který jsme tlumočili na výboru pro územní rozvoj – že vidíme jako optimální strukturu jako lepší formu řízení koordinace rozvoje města, zda by byla možnost odbor územního plánu přidělit přímo pod paní ing. Kubíkovou jako zástupce ředitele Magistrátu pro oblast rozvoje města. Když se zabývám myšlením v širších vztazích, nebylo by špatné uvažovat o odboru dopravy, který by byl přidělen zároveň pod tohoto zástupce ředitele Magistrátu. 
	Rád bych ještě řekl další myšlenku, nevím, jak dalece je o tom v radě uvažováno. Tím, že zde zřizujeme útvar rozvoje města jako příspěvkovou organizaci, která bude mít většinou zakázky ze strany města, jak dalece bude procentuální podíl soukromých zakázek a zda je počítáno, že podíl bude narůstat a zda se z dlouhodobého hlediska počítá, že útvar rozvoje města by mohl být samostatnou ekonomickou jednotkou, v budoucnosti jako akciová společnost, která by už nepotřebovala finanční podporu Magistrátu. Viděl bych to jako další pozitivní vývoj.

Nám.  C h o d ě r a :
	Nikdo není přihlášen, prosím o závěrečné slovo pana náměstka Bürgermeistera.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Budu postupovat chronologicky, jak byli přihlášeni diskutující, někde se pokusím sloučit odpověď na položené otázky.
(pokračuje Bürgermeister)

	Nejprve ke kol. Zajíčkovi. Kdybych se měl smířit, že něco bylo před 4 – 5 lety rozhodnuto a že 4 – 5 let je jakási karanténní doba pro odstranění chyb nebo pro vývoj v názorech a možnostech, tak bych nemusel svou práci dělat. V tomto volebním období není změna překotně prováděna, rozhodně není prováděna tak, abychom cosi rozkmitávali nad mez kontroly. Není to tak, je to logický výsledek úvah a dalších postupů. Nové předpisy neruší příspěvkové organizace, můžeme je dále používat a používáme je např. u škol, u TSK apod. 
	Toto je krok, který jednak otevírá cestu ke zvyšování tržeb za poskytování služeb. Děkuji některým diskutujícím, kteří podpořili myšlenku, že silná expertní organizace může být vůči městu a jeho potřebám, vůči městským částem a jejich potřebám, a pak v důsledku toho investorům partnerem tržním. Můžeme příspěvek do budoucna, pokud k tomu bude politická shoda, nahradit normálním smluvním vztahem, jak obchodují na trhu jiné expertní organizace. Tato reorganizace k těmto úvahám dává legitimní podklad. Předtím by to nešlo za stávajícího stavu věci.
	Rozhodně tím nestavíme potěmkinovu vesnici. Kol. Kasl mluvil o prázdném přelévání kyblíků za socialismu. Není tomu tak. Když sečteme teď počty zaměstnanců IMIPU, příspěvkovou organizaci Útvar rozvoje města a sekce útvaru rozvoje města, po reorganizaci ušetříme asi 20 pracovních míst. Je to spodní číslo, přesný počet je vyšší. Rozhodně tím nemusíme uzavřít cestu. Kolegové citovali výstup z diskuse na výboru pro územní rozhodování, kde byla jasně podpořena myšlenka pokračování tohoto procesu. Zmínil jsem se o ÚDI, otevírá se cesta k dalším racionalizačním opatřením.
	Lépe umístit zbytkový odbor pořizovací, protože musíme vyhovět stávajícímu stavebnímu zákonu. Chystaný nový nám třeba v tomto přinese novinku. Podotýkám, že pořizování nebyla vždy přenesená působnost, byla mnoho let samostatná, a tento nepříjemný defekt máme na krku asi 7 let, takže bude odstraněn. 
	Tento odbor dát přímo pod zástupkyni ředitele Kubíkovou je podnět rozumný, ale musí být řešen na úrovni ředitel Magistrátu a rady. V důvodové zprávě se to ani nezmiňuje, ale beru to vážně a budeme dále prověřovat, zda to možné je. Můžeme se tím zabývat v interpelacích nebo někdy příště. Určitě to beru vážně a chci terén prozkoumat, zda by tento zlepšovák byl realizovatelný. 
	Myslím, že jsem odpověděl. Některé příspěvky se překrývaly. Odmítám jedno – nejde o virtuální kosmetickou umělou úpravu, abychom si načechrali politické peří, jde o zásadní koncepční posun k tomu, po čem volá odborná veřejnost od památkářů přes architekty již dlouho, abychom v nějakém funkčním způsobu obnovili to, co funkční v útvaru hlavního architekta bylo. Ne projektanti, kteří projektovali každou stavbu a přes ně architekt nemohl prosadit jediný nápad, ale expertní silná organizace, která má autoritu a váhu v životě hl. m. Prahy a pracuje tak, že na její názor se plně dá nejen proto, že vlastní kulaté 
(pokračuje Bürgermeister)

razítko a protože daný odborník může říci, že je zaměstnancem Magistrátu. Myslím si, že jde o významný zásadní posun a prosil bych, aby byl takto chápán. Děkuji za pozornost.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím předsedu návrhového výboru k přednesení návrhu usnesení. Poté přistoupíme k hlasování.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 533 nejprve jedna dílčí úprava v příloze usnesení, a to v části článku V – vymezení majetku obce, kde došlo k drobné početní chybě. Nemovitý majetek je správně 112248048,80 Kč, celková částka je 202651453 Kč, ostatní je opravené.
	V závěrečném ustanovení je třeba doplnit účinnost. Domnívám se, jak je napsáno v důvodové zprávě, že je rozumné dát účinnost 1. 4. 2005. Předpokládám, že s tím pan náměstek bude souhlasit. Jinak je možné schválit usnesení tak, jak ho předložila rada hl. m. Prahy. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Mám technickou poznámku. Děkuji kol. Hvížďalovi, že objevil chybu-šotka v předkládaném materiálu. Omlouvám se, že jsem to v závěrečné zprávě neřekl. Děkuji předsedovi návrhového výboru.

Nám.  C h o d ě r a :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 48, proti 1, zdrželo se 6. Usnesení bylo přijato.

P.  J a n č í k – technická:
	Mám prosbu, zda bychom mohli předřadit bod 19, aby žáci zdravotní školy nemuseli tady nadále sedět? (Potlesk)

Nám.  C h o d ě r a :
	Protože se jedná o změnu schváleného programu, měli bychom o tom hlasovat. Kdo souhlasí s tím, aby byl předřazen bod 19 za tento bod? Pro 54, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Prosím kol. Štrofa.

P.  Š t r o f :
	Dámy a pánové, vážení hosté, předkládám vám materiál tisk Z 560 – návrh optimalizaci sítě škol s účinností od 1. 7. 

(pokračuje Štrof)

	Předkládaný návrh na optimalizaci sítě škol se týká celkem 13 příspěvkových organizací zřizovaných HMP a předpokládá, že polovina z nich se k 1. 7. 2005 stane součástmi 6 škol, které převezmou veškerá práva, povinnosti a závazky slučovaných organizací.
	Jednotlivé návrhy na sloučení škol a školských zařízení zřizovaných HMP vycházejí především z dlouhodobých koncepčních záměrů a dále z takových hledisek, jako jsou vzdělávací programy škol, jejich kapacity a zajištění vhodných prostor pro činnost škol a školských zařízení. Jednotlivé návrhy z ekonomického hlediska přinesou účelnější a pružnější správu majetku HMP, částečnou úsporu pracovních sil, snížení nákladů na provoz organizací a účelné omezení počtu organizací s minimálním počtem pracovníků.
	Jednotlivé optimalizační kroky jsou:
	1. Speciální mateřská škola, Praha 9, se Zvláštní školou a Pomocnou školou Praha 9 s novým názvem Mateřská škola speciální, Základní škola praktická a Základní škola speciální, Praha 9, Bártlova 83.
	Jedná se o vybudování speciálního zařízení s možností prostupnosti z předškolního oddělení do oddělení školního. Dojde k využití bohatých odborných zkušeností pracovníků obou zařízení v reedukaci těžce zdravotně postižené populace v celé šíři věkového spektra. 
	Druhým optimalizačním krokem je sloučení Zvláštní školy, Praha 3, se Zvláštní školou T. G. Masaryka se Zvláštní školou a Praktickou školou, Praha 2, Vinohradská, s novým názvem Základní škola praktická a praktická škola, Praha 2, Vinohradská 54. 
	Navrhované sloučení vyplynulo z pozvolného úbytku žáků, ze snahy hospodárnějšího využití užívaných prostor a tím i úspory finančních prostředků. Všechny tři školy jsou určeny pro žáky s mentálním postižením. 
	Třetím optimalizačním krokem je Zvláštní škola, Praha 5, Žabovřeská, se Zvláštní školou, Praha 5, nám. Osvoboditelů, s novým názvem Základní škola praktická, Praha 5, nám. Osvoboditelů 1368.
	Hlavním důvodem předkládaného návrhu je zefektivnění činnosti obou škol spolu se snížením ekonomické náročnosti. Dojde ke snížení počtu malých organizací při zachování všech součástí obou subjektů. Obě slučované organizace sídlí v objektech, které jsou spravovány městskými částmi.
	Ve Zvláštní škola, Praha 5, Žabovřeská, je zapsáno 32 žáků. Městská část Zbraslav zapůjčila tuto budovu škole, během následujících dvou let by mělo dojít ke zbourání budovy a využití vzniklého pozemku pro novou bytovou výstavbu. Z těchto důvodu se tyto dvě zvláštní školy slučují.
	Čtvrtým optimalizačním krokem je Vyšší odborná škola a obchodní akademie pro studující při zaměstnání, Praha 2, Podskalská 10, se Střední průmyslovou školou potravinářské technologie, Praha 2, Podskalská 10,

(pokračuje Štrof)

 s novým názvem Vyšší odborná škola a střední průmyslová škola potravinářských technologií, Praha 2, Podskalská 10.
	Obě školy sídlí v jednom objektu. V loňském roce bylo realizováno sloučení školní jídelny, která sídlila jako samostatný právní subjekt v téže budově, se Střední průmyslovou školou potravinářské technologie. Dojde zde k efektivnímu využívání všech prostor budovy a k pružnějšímu řízení vůči zřizovateli. 
	Pátým optimalizačním krokem je optimalizace Střední zdravotnické školy Praha 10, Ruská, se Střední zdravotnickou školou a Vyšší zdravotnickou školou, Praha 4, 5. května. 
	Na žádost výboru pro výchovu a vzdělávání tento bod bych z navrhovaného usnesení vypustil, ještě se prodiskutuje ve výboru a následně předloží na dalším jednání zastupitelstva. O co se tady jedná?
	Přijetím zákona č. 96/2004 Sb. o nelékařských povoláních dochází ke změně struktury oborů vzdělávání na zdravotnických školách. Na SZŠ a VZŠ Praha 4, 5. května, budou soustředěny ošetřovatelské obory. Obě uvedené školy nevyužívají plné své kapacity Sloučením dojde k efektivnímu využití kapacity objektu v ulici 5. května. Prostory v Ruské ulici budou postupně uvolněny. Je to otázka dvou až tří let, a celý objekt bude využit pro některou školu nebo další školské zařízení hl. m. Prahy, které dosud sídlí v objektech-v nájmech. 
	Tento bod navrhnu z usnesení vypustit a předložit na příštím jednání zastupitelstva na žádost výboru pro výchovu a vzdělávání, aby se objasnily nejasnosti kolem některých detailů, čísel a argumentů, které zde při jednání zastupitelstva v kuloárech padly.
	Posledním optimalizačním krokem, který dnes předkládám, je Střední zdravotnická škola a Vyšší zdravotnická škola, Praha 1, Alšovo nábřeží, s Vyšší zdravotnickou školou, Praha 5, Duškova, s novým názvem Střední zdravotnická škola a vyšší zdravotnická škola, Praha 1, Alšovo nábřeží.
	Jedná se o vytvoření druhého odborného zdravotnického vzdělávacího centra, které bude zaměřeno na technické obory. Objekt ulici Duškova bude sloužit jako odloučené pracoviště. Bude záležet pouze na novém managementu školy, jak dlouho toto pracoviště zachová. 
	Sedmý optimalizační bod, který máte v materiálech, navrhuji na základě neprojednání ve výboru výchovy vypustit z usnesení, předložit na dalším zasedání zastupitelstva, a to z toho důvodu, že tento jediný bod nebyl projednán ve výboru výchovy a již historicky jsem deklaroval, že v případě, že neprojde nebo nebude prodiskutován ve výboru výchovy a vzdělávání, nepředložím tento optimalizační krok zastupitelstvu. Tento optimalizační krok se z usnesení vypouští. 
	Navrhované optimalizační kroky na školách a školských zařízeních v působnosti HMP byly osobně projednány s řediteli dotčených škol, 
(pokračuje Štrof)

odborovým svazem zaměstnanců ve školství, Unií zaměstnavatelských svazů, CESHA – ing. Jaroslavem Červeným, výborem pro výchovu a vzdělávání ZHMP, radou škol a dalšími subjekty dotčených škol. Osobně jsem navštívil všechny školy dotčené touto optimalizací, osobně jsem jednal se všemi řediteli těchto škol, následně jsme se setkali v dalších krocích u mne v kanceláři, kde jsme se dohodli o dalších krocích navrhované optimalizace.
	Požádám zastupitelstvo o úpravu usnesení a vypuštění dvou optimalizačních kroků z návrhu usnesení, a to bodu 5 – sloučení Střední zdravotnické školy, Praha 10, Ruská 91, se Střední zdravotnickou školou 5. května, Praha 4, a bod 7 – sloučení Střední průmyslové školy strojnické, Praha 9, Novoborská, s Integrovanou střední školou technickou, Praha 9, Letňany. Tyto dva body z návrhu optimalizace škol odkládám na příští jednání zastupitelstva po projednání ve výboru výchovy a vzdělávání. Děkuji za pozornost.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji. Dovolím si zahájit rozpravu. Z členů zastupitelstva se do rozpravy nikdo nepřihlásil. Mám zde přihlášku do diskuse pana Martina Horažďovského ze střední zdravotnické školy. Musíme hlasovat o tom, zda vystoupí. Pro 46, proto 0, zdrželi se 3. Prosím pana Horažďovského, aby vystoupil. (Potlesk)

Technická:
	Tento bod z usnesení byl stažen. Bude k tomu probíhat diskuse?

Nám.  C h o d ě r a :
	Mám tady doručenou přihlášku do diskuse. Nevím přesně, o čem chce pan Horažďovský mluvit. 

Technická:
	Domnívala jsem se, že bod byl stažen proto, že o něm nebudeme diskutovat, protože ho chceme znovu probrat ve výboru a ověřit si všechna fakta. Bude to předloženo dalšímu zastupitelstvu. To byl důvod, proč byl z materiálu vyřazen. Myslím si, že by se o něm nemělo diskutovat.

Nám.  C h o d ě r a :
	Bylo rozhodnuto o vystoupení a pan Horažďovský nestáhl svou žádost o diskusi.

P.  H o r a ž ď o v s k ý :
	Myslím, že svůj proslov stáhnu, až se znovu bude tento problém projednávat, tak vystoupím.

Nám.  C h o d ě r a :
	Končím rozpravu. Přeje si předkladatel závěrečné slovo? Prosím návrhový výbor k přednesení návrhu usnesení.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 560: v bodu I. se vypouští odrážka 7 a 5. Zůstává bod I. 1, 2, 3, 4, původní 6 se přečísluje na 5. Ukládací část zůstává ve znění, ve kterém byla podána. S těmito dvěma změnami je možné hlasovat o návrhu usnesení k tisku Z 560. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 51, proti 1, zdrželo se 9. Usnesení bylo přijato.
	Nyní podle schváleného programu máme ve 13 hodin projednat bod 15, tisk 510. Prosím pana radního Němce, aby se ujal slova.

P.  N ě m e c :
	Pane předsedající, dámy a pánové, dovolte, abych předložil návrh na založení akciové společnosti Obecní dům. Toto ctěné zastupitelstvo už věcně rozhodlo o tom, že se v případě Obecního domu budeme ubírat touto cestou. Z tohoto hlediska by se mohlo zdát, že předkládám formální materiál, což jsou stanovy akciové společnosti. 
	Slovo formální je zde nadneseno, protože tak nelze označit žádné stanovy akciové společnosti. Nicméně je to technický materiál, který připravovali právníci, ekonomové a zástupce Obecního domu tak, aby vyhovoval co nejlépe našim podmínkám. Jsem přesvědčen, že se zde nikdo nedopustil žádné chyby, která by měla ztěžovat této společnosti další fungování.
	Dovolím si dát drobný pozměňovací návrh k usnesení. V případě dozorčí rady je zde navrhován Karel Fischer. Jeho plné jméno je mgr. Karel Fischer. Prosím doplnit titul mgr.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za úvodní slovo. Zahajuji rozpravu. Prosím pana Kaňáka.

P.  K a ň á k :
	Na začátku svého vystoupení musím podotknout, že plně sdílím ideu vhodnosti vytvoření akciové společnosti z Obecního domu. Myslím si, že tento operatér Obecního domu bude řídit Obecní dům nadále tak, jak byl řízen dosud, a naopak že mu to umožní realizovat zvýšené výnosy z provozu Obecního domu.

(pokračuje Kaňák)

	Má připomínka bude spíše obecná a bude se týkat všech nově zakládaných akciových společností a i existujících akciových společností v působnosti města. 
	Předkládáme zde standardní návrh stanov, který je založen na principech řízení společnosti, jak jsme zvyklí na území Prahy a České republiky i ve většině států kontinentální Evropy. Nejsem v zásadě proti tomuto řízení za předpokladu, že vlastníkem takového subjektu není veřejný subjekt – stát. Tam si myslím, že byl měl fungovat jiný režim. Nechci, aby předkládané stanovy byly měněny, protože by přišla vniveč práce, která do nich byla vložena, a bylo by to zbytečné. Byl bych rád, aby se orgány nově vznikající společnosti zamyslely nad tím, zda by nebylo vhodné změnit systém řízení společnosti, a to nejen u Obecního domu, na tzv. německý model řízení, kdy akcionář, který v tomto případě reprezentuje státní zájem, vykonává svá akcionářská práva jednak na valné hromadě, a volí své zástupce do dozorčí rady společnosti, která není exekutivním orgánem společnosti, která je dohlížecím orgánem společnosti a která jmenuje posléze představenstvo. Představenstvo je oním orgánem, který má vlastní výkonnou exekutivní pravomoc a je rekrutováno z manažerů společnosti. Je to model, ve kterém členové představenstva na plný úvazek pracují pro danou společnost a jsou schopni tak své exekutivní rozhodnutí přímo přenášet do praxe.
	V modelu, který uplatňujeme nyní, kdy dozorčí rada dozoruje představenstva, která jsou složena ze zástupců veřejného sektoru, zaměstnanců, odborníků, různých osob, které nejsou v mnoha případech přímo zaměstnány danou společností, dochází k paradoxnímu jevu, že nejvyšší orgán společnosti, tedy představenstvo, není každodenně přítomen a neřídí každodenně chod společnosti. Myslím si, že toto by mělo být změněno. Využijme této příležitosti.
	Při schválení tohoto materiálu bych rád apeloval na nově vzniklé orgány akciové společnosti Obecní dům, aby se nad touto myšlenkou zamyslely a pokud možno ji uvedly v praxi a aby tuto vizi naplnily i ostatní městské společnosti. 

P.  H v í ž ď a l a :
	K návrhu, který předkládá Igor Němec, jsem chtěl říci, že si myslím, že minulá forma společnosti nebyla příliš vyhovující. O tomto předkladu nějakou dobu diskutujeme. Myslím si, že předkládaný návrh je dobrý a že by se podpořit měl, protože akciová společnost struktuře společnosti jako je Obecní dům daleko lépe vyhovuje z toho důvodu, že mnoho věci vzhledem k minulosti se nemohlo realizovat právě kvůli formě, ve které Obecní dům dříve byl.
	Návrh podporuji, myslím si, že změna je k lepšímu. Myslím si, že to i ekonomicky napomůže k lepším hospodářským výsledkům, i když Obecní dům jako jedna z mála městských společností měl nad sebou kuratelu splácení
(pokračuje Hvížďala)

financí, které do něj byly vloženy při rekonstrukci a platí desítky milionů korun pravidelně městu. Myslím si, že je to jedna z mála společností, kde jsme nehovořili o tom, že část těchto peněz měla být snížena, nikdy se nehovořilo o splátkovém kalendáři.
	Co se týká Obecního domu vzhledem k velké skoro dvoumiliardové investici, která byla v minulých letech provedena, stojí si na tom ekonomicky velmi dobře. 
	Chtěl jsem se zeptat na jinou věc. Máme tady představenstvo a dozorčí radu. V tuto chvíli bude jistě znám i kandidát na post generálního ředitele. Zajímalo by mě, kdo v této nové akciové společnosti bude tento post zastávat.

Nám.  C h o d ě r a :
	Nikdo není přihlášen, rozpravu končím. Prosím o závěrečné slovo předkladatele. 

P.  N ě m e c :
	Co se týká kol. Kaňáka, byl to apel na orgány této akciové společnosti. Budeme se tím určitě zabývat, myslím si, že má i své racio. 
	Žádný pozměňovací návrh nebyl.
	Co se týká kol. Hvížďaly – mezi navrženými členy představenstva jsem také já. Pokud budu navrhovat ředitele společnosti, je to František Laudát. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím návrhový výbor k přednesení návrhu usnesení, potom přistoupíme k hlasování. 
	
P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení je ve znění rady k tisku Z 510 beze změn. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Usnesení bylo přijato.
	Nyní se vrátíme k poř. č. 9 – tisk Z 437. Prosím předkladatele pana nám. Blažka, aby pronesl úvodní slovo.

P.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, předkládám materiál, který se týká koncepce dalších zón placeného stání v podmínkách hl. m. Prahy. 
	Tato koncepce je předložena na základě úkolu uloženého zastupitelstvem. O této věci jednala řadu měsíců komise složená z řady členů ZHMP, kam byli jmenováni a přizvávání další odborníci.
(pokračuje Blažek)
 
	Předložená koncepce obsahuje v základní části 5 základních kapitol, a to cíle, rozvoj, principy fungování, prostředky k dosažení cílů a časový postup v zavádění zón, včetně toho, že k vlastnímu materiálu je přiloženo 6 příloh. 
Zastupitelstvu se navrhuje, aby schválilo tuto koncepci s tím, že se radě ukládá, aby v této koncepci nadále pokračovala a připravovala zóny placeného stání dle schválené koncepce s tím, že pokud budeme ve finální fázi přípravy, to znamená proběhnou veškeré analýzy, diskuse a připomínkové řízení k jednotlivým částem zóny, bude opět tento výsledný materiál předložen do ZHMP k projednání, protože se jedná o záležitost, která má jednoznačně přesah v rámci rozhodovacích procesů. Neusurpuje si to projednat a rozhodnout jedině rada.
	Vlastní koncepce říká v cílech to, co je zcela jasné a ZHMP již v r. 1996 v rámci materiálu Dopravní politika hl. m. Prahy a stejně tak v r. 2000 v rámci strategického plánu jednoznačně definovala jako potřebnou věc pro zklidnění dopravy jako takové a definovala zóny placeného stání jako potřebný regulační prvek.
	Je zcela zřejmé, že v hl. m. Praze jsou dnes kapacitní možnosti řady komunikací zcela vyčerpány, a to především v centru. Existuje řada mechanismů a způsobů, jak řešit tento problém. Jsou to i možné metody zavedení mýtného. V českých podmínkách je třeba říci, že chybí legislativa v této věci. Není možné zcela izolovaně řešit zóny placeného stání a rozvoj hromadných garáží a jejich budování na území hl. m. Prahy. 
	Předložená koncepce navrhuje neodkládat další rozvoj zón placeného stání, neboť se jedná o záležitost, která musí být nastartována a řešena souběžně s řešením dalších metod, které jednoznačně musíme sledovat a chtít, aby se využily.
	Chceme, aby zóny, které zavádíme, zlepšily nabídku parkování pro residenty, zlepšily podmínky pro zásobování, snížily intenzitu dopravy ve městě, zlepšily bezpečnost provozu na pozemních komunikacích a došlo k uvolnění veřejných prostranství v určitých lokalitách od parkujících vozidel.
	Koncepce říká, že těchto cílů by mělo být dosaženo vhodnou cenovou politikou, konkrétními projekty preferujícími v maximální možné míře residenty, umožněním zásobování a stání vozidel dle potřeb území a samozřejmě omezením nabídky těchto parkovacích možností pro návštěvníky těchto zón. 
	Jsme přesvědčeni, že zavedení zón umožní dosáhnout vytyčených cílů a je třeba provést detailní analýzy konkrétních lokalit, na kterých se zóny navrhují zavádět, stejně jako je tomu u Prahy 3, na základě těchto analýz provést příslušnou diskusi nejen s občany, ale i podnikateli, a v rámci navrhovaných projektů jednotlivých zón je třeba oprávněné, logické argumenty akceptovat a případně rozumným způsobem již zpracované projekty modifikovat. Proto očekávám, že finální projednání těchto materiálů bude v podmínkách hl. m. 
(pokračuje Blažek)

Prahy i cestou ZHMP. To vám zde garantuji a říkám, že je to nutnost, aby tomu tak bylo. Myslím, že za městskou radu mohu říci, že se rada k tomu zavazuje. 
	Navrhujeme, aby byla zachována současná zóna placeného stání ve stejném rozsahu. Sousední oblasti, a to malostranská část Prahy 1, levobřežní část Prahy 1, území MČ Prahy 2, Prahy 3 a Prahy 7,  mají již zpracované analýzy dopravy v klidu, které potvrzují potřebu zavedení těchto zón. Je třeba, aby byly rozpracovány dále, a to podle harmonogramu, který je uveden v kapitole 5 – časový postup zavádění zón. Navrhujeme, aby se tento postup podle jednotlivých etap tohoto postupu ukončil v závěru r. 2006 a od prvního měsíce r. 2007 se na těchto územích městských částí zóny po všech krocích, o nichž jsem hovořil, zavedly.
	Další etapy – MČ Praha 5, 6 a případně další městské části přiléhající k již zavedeným zónám placeného stání, se řešily poté, až se zavedou zóny v těchto městských částech podle skutečné potřeby. Je zřejmé, že např. na MČ Praha 3 to nebude celá městská část atd. Aby se o těchto dalších městských částech a dalších částech zón placeného stání, které by se zaváděly i na teritoriích těchto městských částí, případně dalších, řešily teprve poté, až se vyhodnotí fungování zón tam, kde je navrhujeme zřídit. 
	Je zřejmé, že po velmi složité a opakované diskusi je stávající zóna, jak funguje na MČ Praha 1, základním, nosným systémem, od kterého se odvíjí koncepce zón placeného stání s tím, že přestože vím, a v diskusích mnohokrát zaznělo, že systém parkovacích automatů je mnohde zpochybňován, je to systém, který je zachován ve většině evropských měst, protože vykazuje nejvyšší míru respektovanosti. 
	Je zřejmé, že nutnost umožnění doplnění systému parkovacích automatů o bezhotovostní placení v různých formách včetně možného zavádění velmi progresívního, byť drahého a ne zcela vyzkoušeného systému třeba přes mobilní telefony, je možné a je třeba to zohlednit. To se navrhuje, aby se v rámci zón zavedlo.
	V rámci ceníku chci říci, že se ceník navrhuje tak, jak je v materiálu jako příloha č. 4. Je navrženo, aby pro rezidenty byla částka 700 Kč, pro abonenty 36000 pro právnickou osobu, 12000 Kč pro fyzickou osobu, a to v prvním pásmu. V prvním pásmu je navrženo, aby u abonentních karet byla MČ Praha 1, v pásmu č. 2 území Pražské památkové rezervace a v pásmu č. 3 ostatní části Prahy.
	Po diskusích, které proběhly velmi obsáhle, se navrhuje do smíšených zón zavádět dvouhodinové parkovací karty v hodnotě 120 Kč tak, aby opravňovaly kohokoli – míněno je tím zásobování, opraváři, drobné služby – stát v kalendářní den platnosti karty v rezidentní zóně v jedné oblasti.
	Je nutnost na základě analytických studií zpracovat konkrétní projekty pro jednotlivá území, která budou obsahovat jednoznačné rozdělení na oblasti
(pokračuje Blažek)

s vymezením režimu parkování, a to návštěvnické a rezidentní, a konkrétní dopravní značení. Je nezbytné tyto projekty detailně projednat s občany, s podnikateli, požadavky projednat a reálné požadavky případně dále zapracovat.
	Navrhujeme, aby provozovatelem zón bylo jednoznačně hl. m. Praha s tím, že správci pro jednotlivá území by se vybírali zvlášť. 
	Uvědomujeme si, že nezbytnou podmínkou fungování těchto zón je soustavná, kvalitní a cílevědomá kontrolní činnost, která je nezbytnou podmínkou fungování zón jako takových. V podmínkách hl. m. Prahy a v současném legislativním prostředí to může být pouze Policie ČR nebo Městská policie. V Praze tuto činnost vykonává Městská policie, Policie ČR se touto situací zabývá okrajově. Zde na tomto místě je třeba jednoznačně říci, a koncepce o tom jednoznačně hovoří, že náklady na personální obsazení Městské policie jsou přímé náklady, které budou k tíži hl. m. Prahy a při ekonomickém zhodnocení konkrétního projektu při zavádění jednotlivých částí zón je třeba s tím kalkulovat na straně výdajů hl. m. Prahy.
	Závěrem bych se chtěl zmínit o dvou oblastech, které je třeba ještě říci k tomu, aby koncepce byla představena jako celek. Je zřejmé, že současná legislativa vykazuje řadu nedostatků, ať je to otázka výkladu k odtahování vozidel, které v zóně neoprávněně parkují. Tady předpokládám, že budu dotazován na situaci v tzv. modré zóně na území MČ Praha 1, kdy ministerstvo dlouhodobě a opakovaně vydávalo stanovisko směřující k tomu, že vyhrazené parkoviště a vozidlo na něm neoprávněné stojící tvoří překážku silničního provozu, a před několika týdny za stejného právního prostředí změnilo své stanovisko s argumentací, že právní názory se vyvíjejí. Není to legrace, je to míněno smrtelně vážně, takto to bylo vyargumentováno, pro mne nepochopitelným způsobem. Odeslal jsem panu ministrovi dopravy několikastránkový dopis, kde se ho dotazuji. Argumentuji, proč se domnívám, že náš právní názor je správný, a ptám se, proč ministerstvo dopravy změnilo svůj názor, co ho k tomu vedlo a jak to hodlá řešit, ale zatím jsem – je to „teprve“ 14 dní – nedostal odpověď. Je zcela zřejmé, že toto je problém. Jediným účinným nástrojem při vymáhání práva v oblasti tzv. rezidentních zón je odtah. Botička či tzv. parkovačka nic neřeší, botička navíc petrifikuje stávající stav, neboť blokuje vozidlo na místě, které je určeno pro rezidenta.
	Druhý legislativní problém je otázka definice přes pachatele přestupku a projednání s tzv. nepřítomným pachatelem dopravního přestupku, neboli tzv. předvolání. Pokud pachatele policie přímo neidentifikuje na místě, problém je v tom, že pokud s tímto pachatelem není přestupek projednán v následující lhůtě kalendářního roku, přestupek je promlčen a není možné ho vyřešit ať v blokovém, či správním řízení. Toto by mělo být řešeno cestou novely zákona 361, která leží v Poslanecké sněmovně. Je to opakovaná novela, která je tam po
(pokračuje Blažek)

druhé předložena možná bývalým ministrem dopravy Šimonovským, ale ministerstvem dopravy jistě. Tato novela obsahuje řešení tohoto problému cestou sankce do výše 5000 Kč, pokuty uložené tomu, kdo nebude reagovat na výzvu dostavení se k projednání přestupku. Stále to ale vyřešeno není. Je pravda, že Městská policie dává ročně statisíce předvolávek a je velký problém vymahatelnosti práva cestou tzv. předvolávek. Je to problém nejen zón, tam je to ale fatální problém a řešíme to. 
	Pokud by toto neprošlo, budeme se snažit jít cestou vlastní zákonodárné iniciativy vůči Poslanecké sněmovně. 
	Problém, který se týká rezidentů, je to, že současná úprava hovoří o fyzické osobě s trvalým pobytem, což je rezident. Máme ale problematiku leasingových smluv, máme problémy služebních vozidel. Je to otázka samotného institutu trvalého pobytu jako takového. To také je třeba v zákoně o pozemních komunikacích napravit, změnit. Pokud se legislativní proces, který je řízen ministerstvem dopravy, vládou a Poslaneckou sněmovnou do toho nepustí, budeme muset předložit v dohledné době několika měsíců tyto novely zákonů, neboť nemůžeme čekat, až se situace v Poslanecké sněmovně nějak vyvine.
	K časovému postupu zavádění zón. S městskou radou navrhujeme, aby harmonogram byl následující: v březnu až v říjnu letošního roku provedení analýzy území a projektů ZPS městskou částí, následně příprava zadávacích podmínek, do ledna příštího roku vyhlášení výběrového řízení na správce a po vyhodnocení výběrových řízení, což není otázka jednoduchá, navíc v současném rámci zákona o zadávání veřejných zakázek v aktuálním znění je to záležitost složitá a zdlouhavá, souběžně s tím masivní, ale adekvátní informační kampaň vůči občanům příslušného území, vysvětlovací kampaň, proč se zóny zavádějí, co to přinese, jaký to má smysl a efekt a že je to potřebná věc a ve finále pro rezidenty i přínosná.
	Uvedení zón do provozu navrhujeme nejdříve od 1. 1. 2007.
	Závěrem chci říci, že záležitost analýzy území projektu zóny placeného stání městskou částí a nastartování procesu výběru pochopitelně bude předloženo zastupitelstvu tak, aby to mohlo projednat, mělo šanci se k tomu vyjádřit. Garantuji, že se to nestane pouze záležitostí projednávání rady města, neboť je to věc, která má přesah nad rozhodováním rady jako takové – myslím koncepční záležitost zavádění zón na jednotlivých částech Prahy. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Prosím pana prof. Moose, připraví se kol. Kaňák.

P.  M o o s :	
	Chtěl bych vyjádřit poděkování za koncepční dokument, který jsme dostali do ruky. Často se setkáváme při projednávání dokumentů spíše s dokumenty exekučního charakteru a koncepční dokumenty se nám dostávají do rukou zřídka. Je dobré, když vidíme koncepční práci radnice. V tomto ohledu musím říci, že práce byla odvedena dobrá. Je tady vidět výsledek analýz dopravních vztahů jak vnitřních, tak vnějších dotčených území, která jsou předmětem zájmu.
	Co oceňuji a v čem jistě práce bude pokračovat, je záležitost nedokonalé legislativy, o které tady pan náměstek mluvil. Pokud by v dokumentu chyběly přesné formulace cílů, je třeba si uvědomit, že dokument je ještě otevřený. Je to koncepce, podle které se budou tvořit konkrétní projekty. Velmi jsem uvítal slib pana nám. Blažka, že konkrétní projekty budou předkládány zastupitelstvu, zejména ty citlivé, kde se zóny dotýkají neuralgických bodů v našem městském systému. 
	Z koncepčního dokumentu vyplývá jeden pozitivní fakt, že hl. m. Praha se dobře staví do role regulátora v těchto činnostech. V síťových odvětvích i co se týká dopravy v klidu je úloha regulátora nezbytná. Nechat to jen trhu není možné. Jak je studie připravena, zdá se, že regulační funkce bude splněna, což nakonec uvidíme na konkrétních projektech, na které se těším. Samozřejmě přijetí tohoto koncepčního dokumentu podpořím. 

P. K a ň á k :
	Dámy a pánové, materiál, který před námi leží, se zabývá koncepcí rozvoje zón placeného stání. Dovolím si tvrdit, že před námi ležel v obdobné podobě již v březnu 2005(?). Nenašel jsem zásadní posun v tomto materiálu proti materiálu, který zde byl předkládán v minulosti. 
	Bohužel z tohoto místa musím nesouhlasit s panem profesorem Moosem. Tento materiál nepovažuji za úplně koncepční, považuji ho za velmi dobrou sbírku informací, za velmi dobrý materiál pro další rozhodování. Mám pocit, že zakládá určitou nekoncepčnost v realizaci zón placeného stání v Praze. 
	Předpokládám, že nepovedeme diskusi o tom, zda zóny placeného stání ano, nebo ne. Naše město je vystavěno tak, že zóny placeného stání jsou zřejmě v dohledné době jediným možným řešením problému dopravy v klidu v Praze. Nebudeme moci na všech místech vybudovat podzemní garáže, nebudeme moci na všech místech vybudovat nadzemní garáže, budeme se muset smířit s tím, že na ulicích bude stát hodně aut. Měli bychom ale dát prioritu vybudování podzemních a nadzemních garáží a tímto směrem se snažit ne dopravu v klidu vytlačit, ale dopravu v klidu skrýt.
	Materiál, který je zde nazýván koncepcí, přijímám jako materiál, který dává velmi dobrou informaci o vývoji této situace v Praze, dává velmi dobrý základ pro analýzu možného dalšího vývoje a dává i základ pro další rozpracování. Rozpracování vidím ve čtyřech oblastech. Nejzákladnější je, že 
(pokračuje Kaňák)

pokud hovořím o koncepci, myslím koncepci celoměstskou, jejíž realizací má být pověřen celoměstský subjekt. Tady vidím první chybu tohoto materiálu – rozdrobení na jednotlivé městské části, na několik různých správců, nikoli jednoho, ale podle výsledku výběrových řízení. Může nastat určitý konflikt mezi těmito správci v době, kdy auto bude polovinou stát na Praze 2 a polovinou na Praze 3, v době, kdy auto bude stát na jedné strany ulice, která patří do 1. zóny, a na druhé straně ulice do 2. zóny. Myslím si, že tento možný konflikt by měl být odstraněn jedním správcem a jedněmi pravidly pro celou oblast hl. m. Prahy, samostatně pro historické jádro, pro širší centrum a samostatně pro nejširší pražský okruh, ale jednou konkrétní společností. To je první věc, kterou bych koncepci vytkl – že zakládá rozdrobení pravomocí, investic, kontroly a správy parkovací zóny.
	Druhý nedostatek, který vidím v koncepci, je, že se nezabývá nakládáním s vybranými prostředky, jejich dělbou. 
	Vracím se na začátek svého příspěvku, kdy jsem říkal, že zóny placeného stání jsou nutným zlem, které by nás mělo dovést k tomu, abychom vybudovali podzemní a nadzemní garáže, kde doprava v klidu bude skryta a nebude na překážku občanům hl. m. Prahy. 
	Výnos z placených zón by měl sloužit k tomu, aby takováto zařízení byla budována. Opět si dovedu představit, že jeden správce parkovacích zón v Praze pověřený investováním, kontrolou, správou, údržbou, ale i vymáháním sankcí – takovýto fond, který umožní výstavbu podzemních a nadzemních garáží bude spravovat a tento fond bude tvořen z vybraných peněz za parkovací stání.
	Třetí věc, která není dostatečně v materiálu řešena, je forma oněch zón. Jedna forma jsou zóny, které zde vidíme dnes nakreslené barevnými čarami na ulicích, druhá jsou parkovací automaty, sloupky, které budou stát na ulicích a budou se spravovat.
	Domnívám se, že musíme zohlednit vývoj techniky a technologií v tomto směru uvažování a že bychom se neměli bát zajistit komplexní systém výběru poplatků formou parkovacích automatů založených na čipových kartách. Mám pochybnosti o zavedení rezidenčních zón placeného stání.
	Prosím o dva příspěvky.
	Jestliže bydlím v centru, je to můj benefit, protože to nemám daleko do zaměstnání, nemám to daleko za kulturou, jsem v centru dění. Tudíž i za stání svého auta musím platit víc než když budu bydlet v satelitním sídlišti, odkud to mám daleko, ale život je tam snad levnější. 
	Předpokládám, že tato koncepce by se měla zaměřit na vybudování zón placeného stání opřených o nové technologie, o nové čipové výběrní automaty a měla by zvýhodnit rezidenty pouze v tom smyslu, že budou držiteli zvýhodněných čipových karet. Myslím si, že to je jedině možné řešení. Ono totiž nejde o dopravu v klidu a parkování přes den v rezidenčních čtvrtích, ale 
(pokračuje Kaňák)

hlavní problém máme večer, kdy v těchto oblastech nejsou návštěvníci, ale je tam nedostatek míst pro lidi, kteří tam bydlí.
	Čtvrtou a podle mého názoru diskriminační oblastí v této koncepci je ceník, který pro mne z nepochopitelných důvodů rozlišuje účastníky dopravy v klidu na chudáky občany, bohatší živnostníky a nejbohatší živnostníky ve formě právnické osoby. Nevím proč, nakolik se liší právnická osoba od občana v tomto smyslu, nevím, nakolik se auto vlastněné bankou liší od auta vlastněného panem Bláhou. Je to stejné auto zabírající na ulici stejné místo. Proto se domnívám, že zvýhodněný ceník pro první vůz by měl být totožný pro všechny subjekty, které budou mít oprávnění takovéto zvýhodnění získat. U dalších vozů by nárůst měl být dramatičtější. Tam je to místo, kdy od právnických osob parkujících s větším počtem vozů můžeme žádat vyšší poplatek za to, že tam vozy mají.
	Poslední věc, o které bych se chtěl zmínit, je vazba rezidenčního stání na místo trvalého pobytu. Jistě je to jedna z možností. Domnívám se, že spravedlivější a rozumnější by bylo vázat takováto parkovací místa na existenci nemovitostí. Jestliže existuje v místě, kde má být parkovací zóna, nemovitost, této nemovitosti by měly být vydány parkovací karty v počtu, ve kterém umožňuje tato nemovitost pobyt fyzických a právnických osob a živnostníků. Poté by mohly být vydána karty druhé, třetí, čtvrté, páté – stále dražší. Oblast zaměřená pouze na trvalé bydliště – problematika leasingů, jiných sídel, krátkodobých pobytů cizinců, přechodných pobytů Čechů, podnájmů a dalších záležitostí bude vnášet do systému nepořádek. Domnívám se, že pokud bychom měli pro danou lokalitu, daný objekt určen počet parkovacích karet, potom by se tento problém vyřešil.
	Vítám tento materiál jako základ pro další rozvoj, ale obávám se, že koncepce, která je nám předkládána, je tou koncepcí, která zde již jednou byla a jako takovou ji budu muset odmítnout.
	Chtěl bych požádat o to, abychom se zamysleli nad vytvořením třeba pražské parkovací společnosti, která bude z počátku vlastněna městem, která dostane do vínku povinnost investovat, spravovat, kontrolovat a užívat parkovací zóny, a abychom ji již v tomto kroku nedrobili na tři samostatně fungující podnikatelské subjekty, které budou různým způsobem zóny spravovat. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Mám řadu upozornění na to, že je čas na oběd. Domnívám se, že musíme nejdříve dokončit bod, že v průběhu rozpravy nelze udělat přestávku na oběd. Řada lidí ale ubývá. Dám slovo panu arch. Kaslovi a prosím, aby se připravil kol. Zajíček.

P.  K a s l :
	Myslím, že Jiří Kaňák toho řekl hodně, já něco zdůrazním. Co máme v ruce, není koncepce dalšího rozvoje zón placeného stání, je to kvalitní sumář zkušeností z parkovací zóny zde v Praze, z Grenoblu, z Marseille, z Vídně a z několika dalších měst. Jsou tam doloženy výpočty a statistiky deficity parkování, případně určité sumáře toho, co se nějakou dobu navrhuje, jako jsou parkovací garáže a další prvky, které v minulých letech zpracovával Ústav dopravního inženýrství, útvar rozvoje města, odbor dopravy a další. Rozhodně to není koncepce. Kdyby to měla být koncepce, smekl bych, protože přijít s koncepcí je neobyčejně obtížné. Obávám se, že se jí tak snadno nedočkáme.
	Koncepce by musela především stanovit, k čemu mají sloužit parkovací zóny v Praze. V Praze 1, v historické rezervaci, v památkové zóně má tato zóna sloužit k tomu, aby omezila pohyb automobilů, aby omezila stání automobilů na vozovkách, aby město bylo pro lidi a ne pro auta, aby každý nemohl zaparkovat na Staroměstském náměstí, byť by se mu to jistě líbilo. To je restriktivní funkce. 
	Na druhou stranu má chránit funkci bydlení. Jednou z doprovodných funkcí bydlení je i vlastnictví automobilu a parkování ve městě. 
	To, že bydlení v centru přináší obtíže pro některé funkce, které se snadno realizují na venkově či na předměstí, je také pravda. Když bydlím v centru, musím přijmout možnost, že nemám možnost svobodného zaparkování svých pěti automobilů a šesti motorek, které mě baví o víkendech opravovat. Přesto chránit funkci rezidenčního parkování je důležité. Je to významné proto, že jinak by došlo ke zmrtvění centra, což nikdo z nás nechce. 
	Na Žižkově, v Bubenči, v Holešovicích, na Letné a na Vinohradech restrikce nemá fungovat ve smyslu „nejezděte tam vůbec a neparkujte“, protože jak bychom jinak ve městě žili? Žižkov, který byl nedávno čtvrtí nižší příjmové kategorie, dnes je to módní čtvrť, která přitahuje movité vlastníky bytů. Bubeneč, kde žiji, je přecpán automobily. O Vinohradech ani nemluvím, tam je dávno spočítaný deficit mezi počtem potřebných míst k stání a existujícími počty automobilů. Tam žádná zóna nepomůže vyřešit problém odstavení vozidla rezidentů, tam je potřeba budovat hromadné garáže, především v objektech, ale i na veřejných prostranstvích jako podzemní garáže. Omlouvám se všem samosprávám, které se o to snaží. Vím, že Praha 7 se o cosi snažila, Praha 6 dělala včera jistou akci ve škole Emy Destinové. Bohužel ti, kteří auty nejezdí nebo kteří nemají zájem o vyřešení parkování, jsou těmi, co jsou slyšet. Pak je mi skoro líto pana starosty Chalupy, když má prosazovat parkovací garáže pod Puškinovým nám., a slyší reakci 90 % účastníků – žádné garáže nepotřebujeme. To je také realita, ale je třeba se s ní vypořádat, vysvětlovat a budovat tyto garáže, které jediné vyřeší zahlcené ulice plné aut. 
	Jak se děje ve světě, je třeba ochránit lokální místo kolem stanice metra, místo před nákupním centrem, exponovaná místa třeba u pošty, kde by auto na 15 minut zastavilo. Tam má smysl zpoplatnění či jiná regulace ne dlouhého stání, ale dosáhnout krátkého zastavení. 
(pokračuje Kasl)

	Ochrana rezidentů pouze tam, kde jsou ucelené soubory, kde by mohli jiní odstavovat jiná vozidla. Bubeneč je zneužíván jako zóna park and ride právě v oblasti Dejvické a Hradčanské stanice metra.
	Koncepce, o které věřím, že se jí jednou dočkáme, bude muset řešit otázku, co na stykových plochách, jak zabránit přelivu z jedné zóny, kde je restrikce, do volné, jak sladit systém park and ride, systém MHD. Padlo to v úvodním slovu pana náměstka. Parkovací zóny samozřejmě úzce souvisí s koncepcí MHD. Co máme před sebou, je v podstatě sankcionování občanů Prahy za to, že mají automobil, je to zavedení další plošné daně.
	Jedna poznámka, kterou musím zopakovat: proč podnikatel, fyzická osoba, která má vozidlo za účelem podnikání, má platit 12 tisíc v prvním pásmu, proč právnická osoba 36 tisíc? Zpoplatněme auto třeba podle velikosti, podle toho, kolik zabírá místa, ale ne podle toho, kdo ho vlastní.

Nám.  C h o d ě r a :
	Než dám slovo kol. Zajíčkovi, prosím, aby se dostavili všichni přítomní členové zastupitelstva do sálu. Nechám hlasovat o přerušení tohoto bodu. Je již 13.45 h a řada z nás máme potřebu se naobědvat. Nechal bych hlasovat o tom, zda souhlasíte s přerušením bodu. Pokračovali bychom ve 14.30 h. Má někdo připomínku?

P.  K a ň á k :
	O takovémto návrhu musíme hlasovat, ale domnívám se, že jsme v projednávání důležitého bodu a že snad kolegové hlad ještě půl hodiny vydrží. Připadá mi nedůstojné bod přerušit kvůli obědu. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Souhlasím s vámi. Když jste měl slovo, viděl jste, jak byl jednací sál plný. Z toho důvodu jsem k tomu přikročil. Souhlasím s vámi, že by to nemělo být, ale nemá cenu to projednávat, když ostatní budou zápasit s příbory. Proto chci přistoupit k hlasování o tom, že bychom tento bod přerušili a pokračovali v něm ve 14.30 h. Kdo je pro přerušení bodu? 30. Budeme pokračovat. Prosím kol. Zajíčka. 

P.  Z a j í č e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych jen připomenout, že to co teď řešíme, je jen jeden z mnoha segmentů dopravy. Placené stání a chráněné zóny pro rezidenty jsou jen jedna z malých součástí celého velkého dopravního systému, který se staví a nějakým způsobem reguluje a který bude fungovat i živě.

(pokračuje Zajíček)

	Byl jsem členem komise, která tento materiál připravovala. Co jsem zdůrazňoval tam, dovolím si zdůraznit i zde. Nevyřeší se doprava v klidu jinak, hlavně v centrálním kompaktním městě, než masivním dobudováním parkovacích kapacit, a to ještě takových parkovacích kapacit, které budou cenově dostupné a přitažlivé pro uživatele-automobilisty. Rozhodně městu příliš nepomůže, když postavíme podzemní garáže na nábřeží před Rudolfinem a budeme tam vybírat peníze, které není nikdo z okolí ochoten zaplatit. Parkovací kapacita pak zůstane nevyužita.
	Přimlouvám se za to, aby při všech projektech, které se budou připravovat a konkretizovat, byly zmíněny i v druhém plánu připravované projekty objektových garáží i v souvislosti s tím, jak město hodlá investovat samo nebo pomoci investorům v tom, aby byli schopni nabídnout konkurenční cenu platbám na ulicích. Myslím si, že jediná pomoc je odstranění deficitu objektových parkovišť.

Nám.  C h o d ě r a :
	S technickou se hlásí pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Mám prosbu. Můžeme hlasovat ještě jednou? Je zde 39 zastupitelů ze 70 – nemluvě o pozornosti, která je věnována ze strany některých kolegů. Chápu, že pátá hodina projednávání je už úmorná. Navrhuji ještě jednou hlasovat o přerušení do 14.45 h. Žádám i kol. Kaňáka o přerušení. Myslím si, že tento bod si zaslouží větší pozornost a větší přítomnost zastupitelů.

Nám.  C h o d ě r a :
	Osvojím si návrh pana náměstka Blažka a zahájím znovu hlasování o tom, že, projednávání tohoto bodu přerušíme do 14.45 h a pak budeme v projednávání pokračovat. 
	Kdo je pro tento návrh? 46. Tento procedurální návrh byl přijat. 
	Prosím, abyste se vrátili do jednacího sálu ve 14.45 h. 

(Polední přestávka)

	Budeme pokračovat v rozpravě k materiálu Z 437. Na řadě je pan mgr. Fischer. Prosím, aby se ujal slova.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane předsedající, je to stejné komorní prostředí jako když jsme končili debatu před přestávkou. Pokusím se do klidu promluvit k otázce předloženého tisku.
(pokračuje Fischer)

	V úvodu bych chtěl říci, že zóny placeného stání ano, že je to určitě celopražsky důležité téma. Proto vítám slovo předkladatele, který za sebe i za radu materiál předpokládá a slíbil, že se celá koncepce do ZHMP opět vrátí.
	Sama diskuse zastupitelů na toto téma, která dosud probíhala, ukazuje na různost možných řešení, která můžeme zvolit. Jako člen komise rady mohu potvrdit, že i odborníci přistupovali velmi zajímavě, leč někdy protichůdně se svými názory na řešení pražských parkovacích zón. Myslím si, že diskuse, která dosud proběhla, kopíruje i odbornou diskusi v komisích. 
	Tisk, který předkladatel předložil, má podle mého názoru stoprocentní informační hodnotu. Koncepční hodnotu má samozřejmě také, ale ve své tištěné podobě nezohledňuje hloubku, kterou se komise jednotlivými segmenty problému zabývala.
	Souhlasím s předkladatelem, že i strategický plán předpokládá zavádění placeného stání, ale současně tento strategický plán hovoří o téměř výlučné celopražské působnosti v této problematice. Chtěl bych, aby se budoucí úvahy o zavádění placených zón tímto problémem zabývaly. Přikláněl bych se za hledání i dalších cest z hlediska komunikace s městskými částmi, ale zavádění tzv. shora, aby problém byl řešen zejména z pohledu hl. m. Prahy a dopravního systému jako takového.
	Největší překážku však vidím v tuto chvíli v legislativně právním prostředí. Tam se necítím být osloven předloženou koncepcí, protože říká – zahajme konkrétní práce okamžitě za stávajícího legislativního prostředí. Domnívám se, že legislativní prostředí není příznivé, ale vyvíjí se. V tuto chvíli bychom neměli uzavírat podle stávajícího legislativního rámce postup, který se může v budoucnu ukázat jako vhodnější.
	Mluvím o tom proto, že je tam několik překážek, které nám brání a determinují náš přístup k zavádění zón. Je to zejména výklad zákona o provozu na pozemních komunikacích, ať se to týká oprávněné osoby z hlediska rezidenčních karet, tak se to týká vymahatelnosti práva na využívání zón. 	V koncepci je zmíněna nutnost respektovat stávající zákon o veřejných zakázkách. Víme však, že je připravován zcela nový zákon o veřejných zakázkách, který bude v rámci evropských směrnic upravovat postup nově. 
	Myslím si, že koncepci musíme permanentně podrobovat stávajícímu nebo očekávanému právnímu prostředí a těžko můžeme dnes na začátku r. 2005 předjímat právně legislativní prostředí začátku r. 2007. Myslím si, že uzavírat v tuto chvíli koncepci není správné a rada by měla průběžně vyhodnocovat legislativně právní prostředí, které umožní zavést zóny.
	Zastavím se u principu fungování zón, kdy předklad hovoří o časově omezené parkovací kartě, předpokládá existenci zejména parkovacích automatů, ale za dva roky může být situace jiná a můžeme se zaměřit na bezhotovostní placení.
(pokračuje Fischer)

	Prosím o spojení dvou příspěvků.
	Domnívám se, že bychom se neměli dopředu touto koncepcí uzavírat a měli bychom ji průběžně dotvářet i podle vývoje techniky apod. 
	V této souvislosti bych chtěl říci, že zejména při vyhodnocení legislativně právního prostředí mám velký problém s časovým postupem. S panem nám. Blažkem jsem o tom hovořil. Jde o to, že jestliže časový postup, který je předkládán, uvažuje o zahájení zadávacích řízení pro jednotlivé městské části např. v říjnu příštího roku a s ukončením v únoru následujícího roku, může do toho vstoupit nový zákon, který může být příznivější pro zavedení např. jedné pražské zóny, která by se mohla rozšiřovat.
	Nemyslím si, zda z časového hlediska je nutné termíny takto vymezovat, i když je můžeme předpokládat.
	Úmyslně jsem zde nehovořil o konkrétních věcech, o nichž hovořili předřečníci, např. znovuzvážení zavedení zvláštního administrativního fondu na vybrané prostředky, které by mohly sloužit na rozvoj hromadných garáží. Nehovořil jsem o jednotném pražském správci atd., o mýtném jsme také v tuto chvíli nehovořili. Všechny základní poznámky, které jsem k tomu měl, jsou legislativně právní a zejména časové. 

P.  W i t z a n y – technická:
	Pane předsedající, dovoluji si upozornit, že v průběhu tohoto příspěvku poklesl počet členů zastupitelstva pod 35. Na druhou stranu podle jednacího řádu karty jsou zasunuté jen u přítomných zastupitelů. Buď by karty měly být vyjmuty, nebo zastupitelé by měli přijít. Myslím si, že je závažným způsobem porušován jednací řád. Prosím, abyste zjednal pořádek.

Nám.  C h  o d ě r a :
	Když jsem zahájil jednání, bylo 36 členů. Prosím členy zastupitelstva, aby se dostavili do sálu a řádně se zaregistrovali. Je nás 42, můžeme pokračovat. 	Prosím ing. Horáka, připraví se dr. Prokeš.

P.  H o r á k 	:
	Vážené kolegyně a kolegové, je bezesporu, že předložený materiál je příspěvkem ke zlepšení životního prostředí v Praze, je dobrou sondáží, jak se podobná řešení uplatňují v jiných městech. Toto velmi vítám a děkuji předkladateli i zpracovatelům tohoto materiálu, že si s tím dali takovou práci.
	Co se týká zón placeného stání, nepochybuji o tom, že je nutná. Co si myslím, že by bylo zapotřebí možná ještě více dopracovat, je rozšíření zón, aby pokrývaly rozšířené centrum Prahy, to znamená včetně Prahy 5 a Prahy 6, a to pokud možno v podobném časovém úseku. To bych chtěl říci jako reakci.

(pokračuje Horák)

	Materiál vzniká dlouhou dobu, určitě bude ještě dlouho dopracováván, nicméně by bylo dobré klást důraz na Prahu jako jeden celek. 
	Technicky bych chtěl požádat pana předsedajícího, aby upozornil zastupitele, že jejich karty byly povytaženy a tím pádem i u lidí, kteří tady jsou, dochází k tomu, že nejsou evidováni, protože jsou přesvědčeni, že karty jsou na svém místě, a přitom nejsou zasunuty v hlasovacím přístroji.

Nám.  C h o d ě r a :
	Upozornil jsem, aby se řádně zaregistrovali. Předpokládám, že řádně zaprezentují svou kartu. Prosím, abyste řádně zasunuli kartu do hlasovacího zařízení,.
	Prosím pana dr. Prokeše, připraví se dr. Hvížďala. 

P.  P r o k e š :
	Vážené kolegyně a kolegové, i já vítám předložený materiál. Přesto si dovolím několik poznámek.
	Před dvěma týdny v této místnosti proběhl seminář o úspěšném plánování principů dopravy, který vedl prof. Knoflacher z Ústavu dopravního inženýrství technické univerzity Vídeň spolu se svými kolegy a jehož se místo plánovaných 30 zúčastnilo 52 zastupitelů, úředníků, funkcionářů organizací zřizovaných hl. m. Prahou a ve velké míře rovněž starostové a místostarostové městských částí hl. m. Prahy. 
	Nechci tady hodnotit seminář, na to jsou jiná fóra, nicméně součástí seminárního cvičení, které se konalo na závěr semináře, bylo i řešení konkrétních problémů hl. m. Prahy. Právě skupinka vedoucích funkcionářů městských částí si vybrala téma doprava včetně dopravy v klidu. Tam se shodli koncensem na tom, že je potřeba kombinovat prevenci a represi a že cílem je zejména omezit zbytnou dopravu. Tím chci říci, že co na začátku diskuse říkal pan prof. Moos i kol. Kaňák, že není v zásadním rozporu, že je potřeba jak vytěsňovat zbytnou dopravu z centra města i z širšího centra, tak je potřeba pro nezbytnou dopravu stavět podzemní a nadzemní parkoviště a garáže, protože tím hlavním je, aby město bylo pro lidi, aby ulici byly pro lidi a ne pro automobily.
	Někdy se na své připomínky mohu doslechnout, že lidé přece chtějí v Praze jezdit autem. To byla pravda před 12 – 15 lety. Dnes zejména obyvatelé centra města naopak tlačí jak na své městské části, tak na Magistrát, aby omezily dopravu v ulicích, kde už není k hnutí, kde si auta překážejí s tramvajemi a s další dopravou. Zóny placeného stání jsou jen jedním z prostředků, které je potřeba k tomu použít. 
	Bylo tady rovněž řečeno, že je potřeba budovat parkoviště a garáže i v dalších městských částech a že je potřeba přimět lidi k tomu, aby tam parkovali, což pro současnou drahotu se setkává s odporem obyvatel. Bylo-li
(pokračuje Prokeš)

řečeno A – budovat garáže a bylo-li řečeno B – dostat tam parkující auta z ulic, musím říci C – jak to udělat, aby parkování nebylo tak drahé. 
	Řešení je jednoduché a rovněž ho s úspěchem praktikují ve Vídni. Dosud uznáváme nepsanou zásadu, že parkovat auto před vlastním domem je základní lidské právo. Takovéto právo nelze najít ani v mezinárodních dokumentech, ani v Listině základních práv a svobod České republiky. Jedná se o veřejný prostor, který – když dostane soukromá firma k obhospodařování – stojí 10x až 20x více než když tam parkuje rezident. Rezidentovi je třeba umožnit, aby mohl se svým autem parkovat v garáži za nižší cenu než za kterou by musel parkovat se svým autem na ulici. To je zásada, která překračuje materiál zóny placeného stání. Tento krok bude potřeba udělat. K tomu, aby mohl parkovat v garáží za nižší cenu, je potřeba iniciovat dotovaný systém. Jako jsme naučili občany hl. města Prahy třídit odpad tím, že ho město dotovalo, tak je potřeba, aby město buď svou vlastní firmou, nebo pomocí partnerství veřejného a soukromého sektoru výstavbu garáží aspoň částečně dotovalo, a rovněž jejich provoz. Toto je věc, kterou je potřeba udělat. 
	Proto navrhuji doplnit usnesení o bod II.1.2 – další úkol uložit radě hl. m. Prahy: předložit ZHMP návrh komplexu opatření k dalšímu omezování zbytné individuální automobilové dopravy v hl. m. Praze, zejména parkování vozidel v uličním parteru. Termín 31. 10. 2005.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážený pane předkládající, vážené dámy a pánové, myslím si, že tento problém má jediné řešení, a to je řešení, které je nám předkládáno. Otázka je pouze formy, času a provedení. Na jednu stranu obdivuji pana nám. Blažka, že veškeré horké brambory za městskou radu předkládá, je to velmi úctyhodné, protože každý předklad má s legislativou cosi společného, ale pouze bych poprosil pana radního pro dopravu, i když ho možná tento tisk nezajímá, aby se jednání zúčastnil, protože je to především on, kdo nese gesci v této oblasti. 
	Jsem velmi překvapen, jak povrchně a málo kolegové v zastupitelstvu materiály čtou. Slyším tady samá pozitiva na to, jak je materiál kvalitní a kolik informací v sobě předkládá. Původně jsem chtěl mluvit o něčem jiném, ale když slyším, jak je materiál kvalitní, rád bych se u toho chvíli zastavil
	Máme tady uvedeny příklady regulace parkování ve městech. Už nadpis Příklady regulace parkování ve městech provozované Winchparkem(?) je údaj, který do tohoto materiálu určitě nepatří. Jestli nějaká soukromá francouzská společnost provozuje něco v Paříži, v Grenoblu a ve Versailles, není to důvod k tomu, aby to tam příslušní zpracovatelé materiálu uváděli. Prosím vás, abyste pro příště příklady regulace parkování ve městech provozovaného Winchparkem neuváděli, pokud to nemám vnímat jako reklamu soukromé společnosti. 
(pokračuji Hvížďala)

	Dále jsou zde uvedeny dopravní průzkumy a analýzy, jsou zde uvedeny veřejné lokality. Začíná to václavskými garážemi přes Národní divadlo atd., a skoro na konci jsou uvedeny garáže na Maninách. Předkladatelům jsem chtěl říci, že garáže na Maninách mnoho let neslouží své funkci, zhruba 5 let je tady administrativní objekt. Uvádíte, že zde máte 85 % stání. Sídlí zde agentura Grey(?) více než pět let, je to administrativní budova původních garáží, které začaly být rekonstruovány v r. 1997. Rekonstrukce byla ukončena v r. 1999.
	Další problematickou věcí je, že údaje, které jsou zde, jsou většinou z r. 1996 a 1997. Proč to jsou údaje z těchto let? Souvisí to s tím, že v té době Europark prováděl poměrně citlivé průzkumy a šetření, a z toho důvodu jsou zde zachyceny údaje, které jsou ovšem 8 – 9 let staré. Vzhledem k tomu, jakým způsobem automobilismus prochází intenzívním rozvojem, je jasné, že bychom potřebovali, aby údaje byly zhruba o pět let mladší. Kdyby to byly údaje z přelomu let 2000, 2001, 2002, nechalo by se s nimi ještě polemizovat.
	To jen k informativní a vypovídající hodnotě, o které se zde hovořilo.
	K vyhodnocení účinnosti zón placeného stání. Je vidět, že odborníci, kteří na tom pracovali, jsou letití kmeti v odboru dopravy, protože základní data jsou zde od r. 1974 přes r. 1975 a srovnává se zde počet vozidel v r. 1992 a v r. 1989. Údaje jsou 13 let staré, končí zhruba kolem let 1996 – 1997.
	Prosím, pokud budeme mít příště informativní materiál, aby tam údaje seděly a byly pokud možno aktuální.
	Diskuse o zónách placeného stání se zde táhne zhruba od r. 1992. Ve svém expozé v červnu 2004 jsem hovořil o tom, že kolem r. 1994 – 1995 přišla americká společnost Logeed(?) s konceptem celoměstského parkovacího systému. Logeed, který je největším operátorem podobných systémů v USA, říkal, je jediný funkční systém, který má být pro město dlouhodobě pozitivní, je systém celoměstský. Upozorňovali na to, že pokud půjdeme cestou rozkrájení města do jednotlivých segmentů, dlouhodobě to způsobí obrovské obtíže, nehledě na to, že si na to obyvatelstvo těžce zvyká, jednak jsou zde velké technické problémy, ale především proto, že město by mělo mít jednoho provozovatele, který bude schopen zavést jednotný systém pro území celého města. 
	Domnívám se, že podle toho, jak o tom hovoříme a jak je tady napsáno, dojde k rozkulačení do několika segmentů, kde budou společnosti, které si budou jak technicky, tak svým know how konkurovat a vznikne zde velký problém. Vidím to do budoucna jako problém číslo jedna.
	Když si vezmeme problémy, které zde byly s Prahou 1, jsme dnes 8 – 9 let dále, a přesto v systému jsme příliš nepostoupili. Když bychom se ponaučili z toho, co bylo v r. 1996 – byla to soutěž, která proběhla na Praze 1, vyhrála tam společnost GTM, která byla v soutěži vybrána, přestože neměla oprávnění k podnikání v naší republice. Posléze smlouva byla přenesena na Europark, který
(pokračuje Hvížďala)

nesplňoval základní kvalifikační předpoklady k podnikání u nás. Znamená to, že ani ona správně by nebyla oprávněna provozovat živnost tak, jak ji provozovala. Myslím si, že pouze usnesení soudu z r. 1998, kdy pan soudce Novák z Obvodního soudu pro Prahu 1 rozhodl, že společnost Europark, která v centru Prahy zhruba 2 roky provozuje zónu placeného stání, bude muset vrátit občanům obvodu zpět peníze, které zaplatili za parkovací karty, pouze nějakým způsobem podtrhlo tristní situaci v té době.
	Myslím si, že bychom se měli poučit u měst, které s parkováním postoupily. Minule jsem hovořil o příkladu města Pardubic, které nejprve schválilo vyhlášku, a posléze přešlo k provozování parkovacích zón soukromou společností vybranou na základě řádné soutěže. 
	Myslím si, že bychom měli provést analýzu současné situace, kde bychom měli především zhodnotit technické a ekonomické řešení a především dopady na životní prostředí, protože oddálení zavedení těchto zón je dnes největším problémem především pro životní prostředí, které je z více než 90 % zatěžované automobilismem. 
	Poslední věc, která může být pro projekt signifikantní, je záležitost, jak zde pan dr. Prokeš hovořil o semináři města Vídně, která je i v materiálu zahrnuta, a to je výnosy vídeňského systému placeného stání za r. 1999, kdy příjmy z parkování tvořily skoro 41 mil. eur, příjmy z pokut 23,5 mil. eur. Čistý výnos byl zhruba kolem 58 mil. eur.
	Pro ilustraci jsem k tomu chtěl říci, že v Praze peníze jsou skutečně éterické. Zóna placeného stání na Praze 1 provozovaná Europarkem v r. 2000 činila přínos do městské pokladny 8660 tis. Kč a v r. 2001 to bylo 10780 tis. 
	K tomu chci připomenout pouze to, že bychom měli mít dokonalý koncepční materiál, který by zanalyzoval jak ekonomické, tak technické parametry zavedení těchto zón. Předklad bychom měli mít prodiskutován jak po odborné stránce, tak po stránce politické, protože jeho zavádění do praxe bude provázeno velmi hysterickými reakcemi ze strany veřejnosti. Myslím si, že pokud se v zastupitelstvu nenajde koncensus nad touto záležitostí a pokud tato záležitost nebude skutečně odborně a profesně naprosto dokonale připravena, hrozí zde velké problémy do budoucna.
	Prosím, abychom měli materiál dopracován o aktuální údaje a aby zde byla brilantní ekonomická a technická analýza celého projektu. Děkuji za pozornost.

P.  Š t e i n e r :
	Na úvod bych chtěl kol. Hvížďalovi říci, že mě tato problematika zajímá, ba dokonce překvapivě mě zajímal i jeho příspěvek, který jsem si celý vyslechl. Tolik na margo jeho obav, zda mám o jeho vystoupení zájem, nebo nikoli. Mám o něj zájem, stejně jako o všechna další vystoupení, která zde zazněla a zazní.
(pokračuje Šteiner)

	Troufnu si upozornit některé předřečníky včetně kol. Hvížďaly, že z mého pohledu trochu bojují proti větrným mlýnům. Kdyby si přečetli detailně materiál, tak zjistí, že zde není ani slovo o tom, že bychom definovali, že bude správa zón placeného stání rozdělena do více oblastí. Je velmi dobře možné, že se městská rada rozhodne pro koncept jednoho správce jedné zóny, ba dokonce nezavrhujeme s kol. Blažkem ani model „parkovací společnosti hl. m. Prahy“, která by byla ať příspěvkovou organizací, či novou obchodní společností provozovatelem této zóny. To nebylo a není ambicí tohoto materiálu – takto detailně definovat technické podmínky jednotlivých soutěží a jednotlivých budoucích lokalit. 
	Prosím, abychom si přečetli název materiálu, jmenuje se Ke koncepci dalšího rozvoje zón placeného stání. 
	Děkuji panu prof. Moosovi a některým dalším předřečníkům, kteří ocenili záběr koncepce, ocenili shrnutí zkušeností z měst v České republice i z podobných měst v zahraničí – mám na mysli zejména Vídeň, ale v důvodové zprávě a v dalších podkladových materiálech najdete odvolání i na další města v zahraničí, která se dávají porovnávat ať už urbanistickým charakterem nebo tzv. modálním splitem dopravy s Prahou. 
	Prosím, abychom vnímali materiál jako výsledek práce komise, jejíž vznik iniciovalo toto zastupitelstvo. Komise pracovala dle mého názoru velmi intenzívně, po dobu několika měsíců v taktu řádově jednoho zasedání týdně, maximálně za dva týdny. Odvedla velký kus práce. Městská rada poté projednala myslím v průběhu jednoho měsíce materiál. I rada mu věnovala velkou pozornost.
	Nyní se snažíme vrátit do zastupitelstva s tím, že zkušenosti z obdobných měst v zahraničí a z dalších měst v České republice a také zkušenost z dosavadního fungování zóny placeného stání na Praze 1 nás opravňují k jednoznačnému závěru, že zavádění dalších zón placeného stání, lépe rozšíření oblasti, která je v režimu placeného stání, je v Praze nezbytností, pokud nechceme narazit na zásadní problémy z hlediska dopravy v klidu, ale i dopravy v pohybu. V tomto směru si dovoluji ocenit, že drtivá většina diskutujících s touto tezí souhlasí. Prosím, abychom vnímali fakt, že městská rada či kol. Blažek třeba i s mou pomocí se v každém případě do zastupitelstva ještě vrátíme a budeme vás nadále seznamovat s jednotlivými variantami jednotlivých konkrétních technických detailů a postupů, které chceme v budoucnu uplatnit. Toto je opravdu pouze koncepce. Byli bychom rádi, kdyby zastupitelstvo tuto koncepci schválilo a uložilo radě pokračovat v další přípravě zón dle schválené koncepce a samozřejmě předložit výsledky své práce řádově v období několika měsíců. Děkuji za pozornost. 

P. H v í ž ď a l a – technická:
	Byl bych nerad, aby nás pan radní Šteiner zkoušel z toho, co čteme nebo nečteme, spíše on jako spolupředkladatel by si měl materiál přečíst. Předposlední stránka – výběr správců zón placeného stání, odst. 3: z toho důvodu je navrhováno přistoupit k výběru správců na základě provedeného výběrového řízení pro každou oblast zvlášť.

P.  Š t e i n e r – technická:
	Pan kol. Hvížďala se teď dopustil zlé manipulace. Kdyby větu dočetl celou, prosím, aby dočetl i formulaci v závorce: což nevylučuje existenci jednoho správce. Nemanipulujte s námi, pane doktore, a citujte materiál přesně. 

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane radní, dovolím si zareagovat. Jestliže se tady navrhují výběrová řízení pro každou oblast zvlášť, nevím, jak chcete zařídit, že v každém výběrovém řízení vyhraje stejný uchazeč. Asi to nějak umíte, já to neumím. 
	Chtěl bych uvést dvě věci. Především k formě usnesení, kdy máme schválit koncepci. Podíváme-li se na text samotné  koncepce, který je přílohou koncepce dle přílohy č. 1 usnesení ZHMP, jedná se o text, který se dále odkazuje na několik příloh důvodové zprávy. Tyto přílohy přitom obsahují právě to, co je na koncepci podstatné. Myslím, že to je něco z hlediska logické struktury usnesení velmi nešťastné a až nepřijatelné v tom smyslu, že máme usnesení a důvodovou zprávu, která zdůvodňuje toto usnesení. Máme usnesení, které by se odkazovalo na důvodovou zprávu, která argumentuje pro toto usnesení. Prosím, abychom tento nepřehledný způsob neopakovali. Myslím, že to jednoznačně dokazuje, že kvalita materiálu není příliš valná, jak o tom mluvil můj předřečník. 
	Na druhou stranu musím ocenit, že v materiálu v důvodové zprávě jsou uvedeny zahraniční zkušenosti. Nejsem odborník v této oblasti, ale líbil se mi popis systému ve Vídni. Myslím, že Vídeň je město blízké a jak je to tady popsáno, jej to systém, který funguje.
	Co mě tady zaujalo je, že poplatky pro rezidenty, fyzické osoby i firmy se pohybují mezi 100 – 200 eur ročně, že zde není rozdíl mezi rezidenty a firmami. Jestliže ve Vídni nebyly přijaty argumenty pro to, že by podnikatelé měli být penalizováni za to, že podnikají, proč my v Praze k tomuto závěru docházíme? Je to tím, že jsme nová tržní ekonomika, která ví, jak penalizovat své podnikatele?
	Podle uvedené tabulky ve Vídni jsou výnosy z parkovného přibližně 40 mil. eur, provozní náklady 5 mil., a ještě k tomu připočtěme asi 20 mil. z pokut – znamená to čistý výnos 58 mil. eur. Ptám se, jak je možné, že v Praze systém negeneruje čistý výnos? Na Praze 1 je výnos minimální. I předpoklady tohoto systému jsou takové, že výnosy pokryjí náklady. Zdá se mi, že hledáme speciální českou cestu, která bude asi lepší než všude jinde ve světě, a přitom
(pokračuje Witzany)

máme vzor, který můžeme okopírovat. Proč nejdeme vídeňskou cestou? Je zde popsána, funguje, je jednoduchá pro občany a městu přináší výnos.
	Na druhou stranu je tady navrhován systém, který penalizuje podnikatele, zatěžuje rezidenty, nepřináší městu žádné peníze.
	Z tohoto důvodu bychom neměli koncepci schvalovat, ale měli bychom ji vzít na vědomí jako informaci s úkolem dále rozpracovat. Rozhodně to není materiál, který by bylo možné schválit, protože se zde schvalují velmi konkrétní záležitosti jako ceník, který není odůvodněn a pro který nevidím argumenty, oddělené vypisování zakázek pro jednotlivé oblasti, kdy není možné zajistit existenci jednoho správce. Může to tak náhodou vyjít, ale pravděpodobnost je asi 5 %. Neschvalujme tuto koncepci.

P.  U r b a n :
	Dámy a pánové, k tomuto tisku bych měl několik poznámek principiálních. O čem jednáme, to není obor, za který se dostává Nobelova cena, tady jsou jasné principy, jasné konkrétní možnosti, které existují a které byly mezinárodně ověřeny na mnoha lokalitách. Některé příklady jsou zveřejněny.
	Navázal bych na to, co říkal pan dr. Witzany a i určitým způsobem pan dr. Hvížďala.
	Nejedná se o koncepci, která by měla stále hledat nová řešení, vymýšlet český model stylu i když je to špatné, hlavně že je to naše. To k ničemu nevede. Nejsme tím nejen proti voličům, ale sami proti sobě jako zástupci města. Měl by být stanoven jasný princip, že tato koncepce si musí stanovit celoměstskou koncepci parkování, měla by mít zásadu ať vybraného správce jako ekonomického subjektu společnosti, která existuje, nebo možnosti zavedení celopražské parkovací agentury, která by byla příspěvkovou organizací nebo jiným subjektem. Důležité je také zamyslet se nad ekonomičností celé této činnosti. Není možné, aby v Praze tato činnost byla ztrátová, když všude jinde na světě je zisková. Měla by fungovat tak, že společnost, která bude správcem těchto zón, by odváděla veškeré příjmy městu a měla dohodu s městem, co město této společnosti bude vyplácet za správcovskou činnost, ne aby to bylo obráceně.
	Navíc zcela jasný princip, který by měl existovat, aby prostředky, které takto budou vybrány, fungovaly a) pro rozvoj HMD, b) pro financování dalších parkovacích příležitostí v rámci města, ať už formou podzemních garáží nebo nadzemních parkovacích domů. Jinak se pouze jedná o další formu nepřímých daní, kdy jsou penalizováni majitelé vozidel. Je to pouze tahání peněz z kapes lidí bez výsledku. Bude se platit za možnost stání, garance stání neexistuje. Navíc je zde diferenciace, jak zde hovořil kol. Witzany. Proč máme penalizovat živnostníky a právnické osoby proti rezidentům? Jsou zde základní principy,

(pokrčuje Urban)

které vidím jako špatné a které je jednoduché jasně, správně a logicky definovat. 
	I když sám princip zón kontrolovaného stání vidím jako jedinou cestu, musí to existovat, jako do budoucna vidím jasnou nutnost po uvedení do provozu pražského okruhu a městského okruhu zavedení poplatků pro vjezd do centra – tyto věci jsou fakta, která musí nastat, ale co je zde předkládáno, vidím jako nedostatečné a nemohu to podpořit.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan dr. Polanecký.

P.  P o l a n e c k ý :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, z mé profese vidím tuto záležitost poněkud z jiného pohledu, a ten pohled je rozhodující. Je to otázka hlukové a emisní zátěže, s kterou se město potýká. To je to nejpodstatnější, co může i tento koncepční materiál pomoci vyřešit. 
	Je velice dobře zpracován a příměry, které tam jsou z měst jiných států, jsou velmi zajímavé. 
	Co by naše záležitost měla řešit? Měla by řešit zlepšení nabídky, parkování pro rezidenty, měla by snížit celkovou dopravní zátěž. Důležitá je samozřejmě regulace dopravy v klidu. Zastupitelstvo si o tom povídá již několik let a hovoří o tom zákon o staré hlukové zátěži. Je vidět i v zonalitě 1, 5, 6, 3, 7 – je to návaznost na expresním okruh, který nepřivede do hlavního města lidi, kteří se zbytečně do hlavního města dostávají. To je velmi důležité. 
	Nesouhlasím s některými předřečníky, že je to otázka garáží. Uvědomme si, že zřídíme-li další garáže v městě, přivedeme do města dopravu, hluk a emise. Zastaví tam sice, ale zase vyjedou. Zejména v zimních měsících v době inverzních situací je to naprosto negativní záležitost. Nevyhánějme čerta ďáblem.
	Myslím si, že 8500 veřejných stání v těchto garážích při zapojení expresního okruhu by mělo stačit. Řešme zklidnění dopravy v centru, řešme regulaci v klidu, ale hlavně odstranění staré hlukové zátěže, které zóna placeného stání velice bude podporovat. 

P.  L a u d á t :
	Dámy a pánové, situace je složitější. Jednak si myslím, že pan nám. Blažek je od toho, aby sjednocoval a eventuálně dělal návrhy projednávání vyhlášek, eventuálně hledal legislativní mezery, ale předtím by měl předcházet dopravní model celé záležitosti.
	Padá tady Vídeň apod. Víte, že minimálně v rámci EU téměř dopravním tématem číslo jedna je zavádění elektronického mýtného, zpoplatňování vjezdů do center měst nebo do celých měst.
(pokračuje Laudát)

	Tento materiál byť i v této podobě podpořím, nicméně bych byl rád, aby Praha nevstupovala do žádných rychle vypověditelných závazků. Může se stát během 3 – 4 let, že to, s čím jsou ve Vídni, v Berlíně atd. zkušenosti dvacet let, může spadnout pod stůl. Někdo, kdo umí dobře anglicky, by se měl vypravit a ne opisovat přednášky zaváditelů elektronického mýtného nebo vjezdu do centra Londýna, protože je to elektronické mýtné, nebo daň za pobyt v centru Londýna. Když to dnes půjde klasickým způsobem, Praha může být vystavena tomu, jak z toho pryč. Myslím, že klasickým systémům zón placeného stání bude zřejmě během několika let zvonit hrana. Nebo potom řekneme občanům, že budou dvě daně: jednak že na nějakém místě zaparkujete, a za druhé že vjedete do zóny a tam budete pobývat.
	Vítám, že je aspoň nějaký materiál, že se to někam sune, ale varoval bych před dlouhodobými závazky. Dnes je těžko odhadnutelný vývoj. Zřejmě nepůjde za několik málo desítek měsíců nebo let o centrum Prahy, ale o celou Prahu. V případě, že bude zavedeno elektronické mýtné možná v první fázi na našich dálnicích nebo v troskách dálnic, možná podle některých nabídek na veškeré této kapacitní komunikační síti Praha bude muset čelit tomu, že bude muset výrazně celé území zpoplatnit, aby si zejména průjezdní nákladní doprava nezkracovala cestu po nezpoplatněné Praze, po jejích silnicích.
	V přípravě zón by se mělo pokračovat, ale s velkou obezřetností. 

P.  K a ň á k :
	Naváži na to, o čem hovořil předřečník – o obezřetnosti při zavádění zón placeného stání. Chtěl bych reagovat na to, co říkal kol. Polanecký o přilákání návštěvníků do centra Prahy těmi garážemi. 
	Domnívám se, že naším cílem by mělo být budovat taková stání, která by umožnila parkovat rezidentům. V případě návštěv nerezidentů aby tato stání byla pro ně tak ekonomicky drahá, že je blokovat nebudou a do centra jezdit nebudou. Je to zřejmě jediná cesta.
	K vlastnímu návrhu, který se nazývá koncepcí. Ve svém prvním příspěvku jsem říkal, že ho příliš za koncepci nepovažuji, spíše za informaci. Vzhledem k tomu, jak se rozvinula diskuse – může to být jeden správce, nemůže to být jeden správce – domnívám se, že z hlediska struktury materiálu, kdy máme přílohu 1, což je vlastní koncepce, a tam jsou přílohy, které jsou přílohou přílohy 1, tak v příloze 1 se hovoří o tom, že výběrové řízení na samostatné správce podle jednotlivých městských částí budou vypsány počátkem r. 2006. Pro mne je to jednoznačný signál, že se uvažuje o více správcích. Je možné, že jeden vyhraje všechna výběrová řízení, ale nepředpokládám, že se tak stane.
	Požádal bych, aby rada dopracovala tuto koncepci aspoň v parametrech, které považuji za zásadní, to je otázka jednoho správce s variantou správce městského – pražské parkovací, která posléze může být privatizována do
(pokračuje Kaňák)

soukromých rukou, ale na začátku by měla být organizací městskou, která zavede systém včetně kontroly investic, odpisů, sledování i uplatňování sankcí.
	Druhá otázka, která není zodpovězena v koncepci, je otázka výnosů, o nichž se zde nehovoří, kam budou směrovány takto získané výnosy. Měly by být směrovány do fondu pro výstavbu garážových stání.
	Třetí oblastí je ceník, který je přílohou přílohy, ale může být schválením matriálu závažný. Tam se dopouštíme diskriminace právnických osob a živnostníků, která není oprávněná. Měli bychom to přehodnotit.
	S těmito třemi pilíři požaduji, aby byla zpracována nová koncepce, která bude předložena zastupitelstvu, a kterou v základních parametrech budeme schvalovat. Nechci, abychom schvalovali čipové karty A, B, C, D a barvu stojanů, ale myslím si, že tyto zásadní otázky bychom měli projednat ještě jednou. Když dnes schválíme materiál tak, jak je předložen, schvalujeme přílohu 1, která předpovídá realizaci samostatných parkovacích zón Praha 1, Praha 2, Praha 3, Praha 7 a vyhlášení čtyř výběrových řízení. Teoreticky se můžeme dostat k tomu, že máme konflikt čtyř správců na relativně malém území centra hl. m. Prahy. Nemyslím si, že je to koncepční otázka.
	Doporučuji dopracovat materiál do podoby koncepce, a pak se jím zabývat.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan radní Šteiner. Dovolím si uzavřít rozpravu, do které se již nikdo nepřihlásil. Potom bude závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t e i n e r :
	Pokusím se odpovědět kol. Kaňákovi a reagovat i na kol. Witzanyho ohledně jeho „rozkladu zákona o zadávání veřejných zakázek“. 
	Neexistuje žádná cesta, jak zajistit, aby do budoucna měla Praha jednoho správce, pokud se nerozhodneme založit parkovací společnost hl. m. Prahy. Kde je řečeno, že za 2 – 3 roky se nerozhodne nějaká další městská část pro zavedení zóny placeného stání? Je to velmi pravděpodobné. Už dnes Praha 8, Praha 4, Praha 5, částečně i Praha 6 velmi seriozně hodnotí, v kterých čtvrtích svého teritoria by v budoucnu měly zavádět zóny placeného stání. S největší pravděpodobností je to proces otevřený. 
	V případě, že bychom na to teritorium, které je dnes připraveno k aplikaci zóny placeného stání a kde je politická vůle jednotlivých samospráv, i kdybychom ho vydefinovali jako jedno teritorium, jednu zónu, jako jednu veřejnou obchodní soutěž, na kterou bychom hledali jednoho správce, my nebo naši nástupci se za několik let – když se např. Praha 6 nebo jakákoli jiná Praha rozhodne pro rozšíření této zóny, potom nemáme žádnou možnost, jak při respektování zákona veřejných zakázek dosáhnout toho, aby už vybraný jeden 
(pokračuje Šteiner)

správce dostal jeden kus navíc. To by musela být parkovací společnost hl. m. Prahy.
	Materiál takovou možnost nevylučuje, a na druhou stranu ji nechci ani kodifikovat. Byli to evropští demokraté, kteří na Praze 3 velmi intenzívně bojovali a hledali negativa proti Pražské parkovací založené MČ Praha 3. V tomto smyslu kol. Kaňák si trochu odporuje se svými kolegy z Prahy 3, ale to zde nechci rozebírat.
	Máme možnost do budoucna založit svou vlastní parkovací společnost. To je jediná možnost, jak zajistit jednotného správce. Pro případ, že bychom chtěli outsorsovat tuto činnost, a spíše se přikláním k tomuto outsorsingu, pak je zbytečné hledat jednoho správce. Je nutné vydefinovat jednotné standardy, které budou kladeny na případné správce. Pokud jedna společnost vyhraje všechny veřejné soutěže, bude to jedna společnost. Pokud to bude více společností respektující jednotné standardy, předepsané technologie hl. m. Prahou – tím nemám na mysli výrobce těchto technologií, ale spíše technologické standardy, to je účel, o jehož naplnění bychom měli usilovat, ne o to, zda to bude jedna správcovská firma nebo více správcovských firem. 
	Pokud se podíváme na města v zahraniční, není pravidlem, že by to byla jedna firma, jsou i případy, kde je firem více. Když zde zazněla Vídeň, prosím, abychom neporovnávali výnosy ze zóny placeného stání ve Vídni, která je na nesrovnatelně větším teritoriu, na teritoriu deseti bezirků, deseti vídeňských obvodů. Je neporovnatelná se současnou zónou placeného stání na pravém břehu Vltavy. Výnosy by pravděpodobně mohly být vyšší, ale ani dnes nejsou symbolické. Čisté výnosy jsou v řádu několika desítek milionů korun ročně. Není to málo. I tento čistý zisk velmi úzce souvisí s respektovaností zóny. V tom ohledu jsme na tom jinak než Vídeň. 
	Nedávný rozklad ministerstva dopravy zde zmiňoval ve svém úvodním slovu kol. Blažek. Myslím, že je to jasný příklad toho, jak jeden výklad ministerstva může naprosto rozbourat ekonomiku celé takto koncipované zóny placeného stání, pokud její opora v legislativě není dostatečná.
	Poslední poznámka k diskriminaci či penalizaci podnikatelů versus rezidentů. Prosím, abychom se také podívali na často citovaný Londýn. I tam mají rezidenti 90%ní slevu. Tyto slevy pro rezidenty jsou všude ve světě naprosto normální. 
	Samozřejmě pro podnikatele jsou náklady na parkovací karty daňově uznatelnou položkou. Jistě to není věc, která by ovlivňovala zisk z jejich podnikání. Myslím, že v tomto nemusíme být světovější než je Londýn nebo jiná města, o kterých jsme dnes hovořili. 

Prim.  B é m :
	Dovolím si ještě jednou uzavřít rozpravu. Dávám závěrečné slovo předkladateli.

P.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, velmi pečlivě jsme vyslechl diskusi a zaznamenal řadu podnětů. V diskusi mezi jednotlivými vystupujícími proběhla vysvětlovací kampaň a otázky se zdvojovaly.
	Obecně chci říci, že se domnívám, že předložený materiál vytváří mantinely a základ pro to, abychom mohli rozjet analýzy konkrétních území, zadat projekty. Nebráním se úkolu, aby rada předložila v říjnu letošního roku konkrétní výstup, jak to chce zavádět, včetně analýzy toho, zda bude jeden správce, výhody a nevýhody městské společnosti včetně vyhodnocení legislativních procesů, které byly provedeny mezi dnešním datem a říjnem letošního roku, včetně toho, že např. můžeme diskutovat o změně ceníku, o tom, zda není nebo je diskriminován podnikatel proti rezidentu či velká firma proti podnikateli. 
	K diskusi na téma výnosy. Ve Vídni platí rezident na naše peníze zhruba 4500 Kč, a u nás 700 Kč. Už jenom z toho titulu, že máme čísla ze 121 tisíc parkovacích míst, a v Praze je to zatím 8000 – porovnávat to není korektní. Určitě není životní úroveň 6,5násobně ve Vídni vyšší než v Praze. V absolutních číslech jsou čísla jinde. 
	Chci vás požádat, abyste předložený materiál podpořili. Vnímám ho jako základ mantinelů - rozhodnutí zastupitelstva v tom smyslu, o kterém hovořili téměř všichni zastupitelé, že je třeba řešit cestou zón parkování v klidu, že je to nutná podmínka zlepšení situace v této oblasti. Myslím, že návrh kol. Witzanyho byl negativní, nebyl v tom smyslu podpořme to a uložme radě, ať sem přijdeme za sedm měsíců s jasným aktuálním zněním na základě provedených průzkumů např. i Prahy 1, kde je vyčítáno, že průzkumy vycházejí z čísel získaných v r. 1996 – 97, kdy se zaváděla zóna na Praze 1. Zauktualizujme čísla i u hromadných garáží, neboť dáme dnes zelenou tomu, že na území hl. m. Prahy se začnou zavádět zóny, neboť jsou nezbytnou podmínkou zlepšení situace. Takto to vnímám a takto jsem materiál předkládal. 
	Jsem přesvědčen, že pokud se doplní úkol pro městskou radu v říjnu předložit konkrétní představu na jednotlivých městských částech 2, 3, 7 a části Prahy 1 s vyhodnocením toho, co zde zaznělo, s reakcí na jednu městskou společnost, to znamená správce, obecní zaměstnance, kteří budou vybírat peníze z automatů. Nebráním se tomu, je možné na to zpracovat perfektní analýzu všech výhod i nevýhod tohoto postupu. Pokud budou analýzy aktuální, hotové a projekty připravené, jednoznačně z toho vyplyne při stanovení různých cenových hladin, co je a co není přínosem do městské pokladny.

(pokračuje Blažek)
 
	Proto vás žádám o podporu tohoto materiálu s tím, že se nebráním tomu, aby se v materiálu objevil pro radu úkol předložit v říjnu 2005 rozpracování koncepce ve smyslu diskuse, která proběhla na zastupitelstvu.
	Prosím kol. Kováříka i Witzanyho, aby takto zformulovali usnesení. Budete-li s tím souhlasit, znovu bych vás požádal o podporu tohoto materiálu, protože se domnívám, že musíme začít tyto věci konkrétně řešit.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Legislativně jsme to dočistili. Je jeden společný návrh, který by koncipoval přednesené návrhy kolegů z opozice a předkladatele:
	I. Bere na vědomí předloženou koncepci dalšího rozvoje zón placeného stání v podmínkách hl. m. Prahy
	II. Ukládá radě hl. m. Prahy pokračovat v přípravě koncepce zón placeného stání a předložit ZHMP návrh realizačních kroků odpovídající legislativně právnímu prostředí roků 2006 a 2007. Kontrolní termín 30. 10. 
	Toto je společný návrh akceptovaný předkladatelem.
	K němu doplňující návrh kol. Prokeše ještě jeden úkol radě:
	Předložit zastupitelstvu návrh komplexu opatření k dalšímu omezování zbytné automobilové dopravy v hl. m. Praze, zejména parkování vozidel v uličním parteru. Termín stejný.

Prim.  B é m :
	Souhlasí předkladatel s doplňujícím návrhem? 
	(Nám. Blažek nesouhlasí.)

P.  K o v á ř í k :
	Je potřeba hlasovat o doplňujícím návrhu kol. Prokeše:
	Byl by to druhý úkol radě: Ukládá radě předložit zastupitelstvu návrh komplexu opatření k dalšímu omezování zbytné automobilové dopravy v hl. m. Praze, zejména parkování vozidel v uličním parteru. Termín 31. 10. 2005.

Prim.  B é m :
	O tomto protinávrhu budeme hlasovat. Pro 10, proti 8, zdrželo se 38. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Přečtu návrh usnesení, protože je to poměrně značně změněný návrh k tisku Z 437, který zní:
(pokračuje Kovářík)

	I. Bere na vědomí předloženou koncepci dalšího rozvoje zón placeného stání v podmínkách hl. m. Prahy
	II. Ukládá radě hl. m. Prahy pokračovat v přípravě koncepce zón placeného stání a předložit ZHMP návrh realizačních kroků odpovídajících legislativně právnímu prostředí let 2006 – 2007. Kontrolní termín 30. 10. 2005.

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu tak, že s tímto doplněným návrhem se kol. Blažek ztotožnil. Můžeme hlasovat o návrhu jako celku s touto drobnou modifikací. Pro 55, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat. 
	Děkuji panu nám. Blažkovi a žádám ho, aby předložil další procedurální bod. Jde o tisk Z 544.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené dámy a pánové, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky hl. m. Prahy o zrušení obecně závazné vyhlášky hl. m. Prahy o příspěvku na částečnou úhradu neinvestičních nákladů mateřských škol, školních družin a školních klubů. Tato vyhláška nabude účinnosti 1. 5. v případě, že s ní vyslovíte souhlas. Jedná se o to, že školský zákon, který nabyl 1. ledna účinnosti, z našeho právního řádu vyřadil ustanovení zmocňující obec vydávat vyhlášku, která by takovýto příspěvek schvalovala. Díky tomu je třeba zrušit tuto stávající vyhlášku, neboť podle současného znění zákona rozhoduje o výši úplaty ředitel školy nebo školského zařízení. 
	V rámci připomínkového řízení nevzešly žádné připomínky. Žádám vás o podporu tohoto návrhu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 544 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 5. 4. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 565.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené dámy a pánové, předkládám návrh vyhlášky, kterou se mění Statut hl. m. Prahy. Týká se to oblasti občanských průkazů a cestovních dokladů.
	Domnívám se, že mohu být opět stručný. Příslušné zákony, a to zákon o cestovních dokladech a občanských průkazech, byly novelizovány v nedávné minulosti. Z toho důvodu je třeba upravit přílohu č. 4, část A, která upravuje záležitosti, které se svěřují do přenesené působnosti městských částí uvedených v této části Statutu. 
	V rámci připomínkového řízení nevzešly žádné připomínky ze strany městských částí, všechny tento návrh podpořily. Proto navrhuji, aby zastupitelstvo vyslovilo souhlas s touto vyhláškou. Navrhuje se účinnost 1. 5. 2005. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.   K o v á ř í k :
	Z 565 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení k tisku Z 565? Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 553.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené dámy a pánové, předkládám po pečlivém posouzení příslušnou komisí rady a radou hl. m. Prahy návrh na schválení nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy z vlastnictví ČR, pozemků, které jsou ve správě Pozemkového fondu, což je příloha č. 1, a současně v rámci přílohy č. 2 návrh na schválení vzdání se práva převodu do vlastnictví hl. m. Prahy pozemků ve vlastnictví ČR ve správě Pozemkového fondu. 
	V příloze jsou uvedeny a v důvodové zprávě detailně popsány důvody, proč navrhujeme vzdání se práva. U nabytí práva je především popis pozemku a podle územního plánu definované užití.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 553 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s předloženým návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 47, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 579.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám vám návrh na volbu přísedících Městského soudu v Praze, a to paní Vlasty Malíkové, paní Ireny Slámové a paní Jany Sumkové. Všichni kandidáti splňují příslušné podmínky stanovené v zákoně o soudech a soudcích, souhlasili se svým zvolením, doložili bezúhonnost, předložili negativní lustrační osvědčení a dali souhlas se shromažďováním a zpracováním osobních údajů. Předseda Městského soudu s jejich zvolením vyslovil souhlas.
	Současně vám chci sdělit, že paní Zuzana Paroubková, která byla v září loňského roku zvolena zastupitelstvem do funkce přísedící, se vzdala své funkce z rodinných důvodů. Zastupitelstvo musí tuto skutečnost vzít na vědomí. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu a dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 579 – návrh usnesení beze změn.

Prim. B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 580.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, u tohoto tisku budu velmi stručný. Vzhledem k tomu, že byly splněny všechny podmínky pro podání návrhu na výmaz podniku Elektropodnik Praha, s. p., se sídlem Praha 1, Vladislavova 52/19, ke dni 31. 3. 2005, doporučuje se ZHMP tento návrh schválit. Předložený materiál obsahuje všechny informace, které jsou potřebné k posouzení a vytvoření si vlastního názoru na tuto záležitost. Doporučuji zastupitelstvu tuto věc schválit. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kol. Kovářík. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 580 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji za ukončenou šňůru panu nám. Blažkovi. Slovo má kol. Němec – tisk Z 547. Prosím o stručnou důvodovou zprávu.

P.  N ě m e c :
	Dámy a pánové, předkládám návrh na udělení finančních příspěvků – dotací v oblasti oprav církevních objektů v majetku církví a náboženských společností. 
	Materiál je standardního typu. Jednání komise, která navrhuje tyto částky, bývá méně zábavné než při přidělování grantů v oblasti kultury. Jedná se o celkovou částku 24750 tis. Kč, kterou navrhujeme podle tabulky rozdělit. Podle připomínek z minulého zastupitelstva je navíc v této tabulce i uvedena částka spoluúčast vlastníka. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen kol. Hvížďala. Má slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážené dámy a pánové, bylo by nekorektní, když jsem u finančních grantů na obnovu památek terorizoval Jana Bürgermeistera, abych totéž neučinil Igorovi Němcovi.
	Uvědomuji si tíži situace, kdy ministerstvo kultury finančně velmi selhává, protože do těchto projektů nevkládá ani částečný podíl, který by si tato záležitost zasloužila. Veškerá finanční tíže je na hlavním městě Praze.
	Přesto dávám ke zvážení při příštím schvalování projektů, abychom se zamysleli nad projekty, které jsou zde, jako např. objekt Strahovského kláštera, Břevnovský klášter, bazilika sv. Markéty, chtěl jsem se přimlouvat i za kostel sv. Františka z Assissi, ale ten byl ohodnocen finančním grantem na obnovu památek ve výši 2,5 mil. Kč. Je logické, když dostal tento grant, tak proč by měl dostávat ještě další. Kostel, který jsem chtěl připomínkovat, byl vyřešen. 
	Poslední byl Chrám Matky Boží před Týnem, kde se jednalo o částku zhruba 450 tisíc Kč.
	Je mi jasné, že takto můžeme pokračovat do nekonečna a vytahovat z rukávu další a další karty. U těchto tří projektů jsem chtěl dát na zvážení při dalším kole grantů, abychom se kolem Chrámu Matky Boží, kolem Břevnovského kláštera a Strahovského kláštera snažili najít nějaký způsob, protože rekonstrukce těchto památek průběžně běží, přestože tam jsou finanční možnosti velmi limitované.  Chtěl jsem to dát jako podnět do budoucna, stejně jako u grantů na obnovu památek jsem do toho nechtěl vstupovat. Nebylo by to fér, nebyl jsem v komisi, a vstupovat do desítek hodin trvající práce jiné komise mi nepřipadá příliš korektní. Tady to také dělat nebudu, ale dávám toto do budoucna ke zvážení.

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu uzavírám. Prosím závěrečné slovo předkladatele. Není potřeba. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 547 – se změnou termínu na 5. 4., kdy zasedá rada, jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k další sérii pořadových tisků, tentokrát z oblasti školství. Slovo má kol. Štrof – tisk Z 554.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám tisk 554 – návrh na přidělení grantů na podporu vzdělávání na území hl. m. Prahy pro r. 2005.
	K rozdělení byla přidělena částka 10019 tis. z rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2005. 
	Zaměření grantových programů bylo:
	1. program na podporu rozvoje vzdělanosti, spolupráce s vysokými školami,
	2. na podporu integrace a dalšího začlenění žáků-cizinců, žáků ze znevýhodněného sociokulturního prostředí do škol a školských zařízení,
	3. na podporu integrace dětí a žáků se specifickými vzdělávacími ptořebami,
	4. program na podporu vzdělávacích aktivit.
	V přílohách 1 – 3 jsou uvedeny všechny doporučené a schválené žádosti rozdělené podle grantových programů a podle zřizovatele.
	V příloze č. 1 jsou školy zřizované hl. m. Prahou. Celková výše grantového příspěvku pro tyto školy činí 3048 tisíc.
	V příloze č. 2 jsou uvedeny mateřské a základní školy zřizované městskými částmi. Celková výše grantového příspěvku činí 2196800 Kč. 
	Vzhledem k zůstatku finančních prostředků bude vyhlášeno druhé kolo grantů na podporu vzdělávání škol a školských zařízení na území hl. m. Prahy. Zůstatek finančních prostředků pro druhé kolo je 2467 tis. Kč. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Materiál je velmi dobře zpracován, je dobře, že jsou zde i žádosti, které nebyly doporučeny. Je velmi správné to tam uvádět.
	Chtěl jsem se zeptat na dvě věci. Když bych to zprůměroval, hodnota našich subvencí se bude pohybovat mezi 50 – 70 tisíci Kč. Jsou tady dva granty, které trochu finančně vybočují z běžných finančních parametrů, jak byly nataveny. Je to grantový program č. 4 – program na podporu vzdělávacích aktivit. Jedná se o smíchovskou SPŠ, výuka fyziky na technickém liceu 844900 Kč.
	Druhá záležitost – je to druhý list před seznamem nedoporučených projektů – je to grantový program č. 3, program na podporu integrace dětí a žáků se specifickými vzdělávacími potřebami. Tam je Vysoká škola veřejné správy – dostává přidělenou dotaci ve výši 900 tisíc Kč. 
	Viděl jsem určitou asymetrii v tom, že u ostatních žádostí to oscilovalo mezi 50 – 60 tisíci, a tyto dva projekty byly finančně náročnější. Mohl bys nám k tomu něco říci? 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Dávám závěrečné slovo předkladateli. 

P.  Š t r o f :
	K těmto projektům je možné zhlédnout žádosti, které byly předložené grantové komisi a radě. Je možné se na konkrétní projekty podívat. Grantová komise doporučila tyto granty zařadit a tyto částky přidělit. Následně jsme to doporučili schválit. Je to probráno velmi důkladně jak po odborné stránce, tak po stránce přípravy. Jsou to naše školy. Je možné všechny podklady prostudovat, nechtěl bych to teď rozebírat. Jednotlivé programy jsou k nahlédnutí zde. Podíváme se na to konkrétně v daných žádostech. 

Prim.  B é m :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 554 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  Š t r o f :
	Dalším bodem, který vám předkládám, je tisk Z 174 – návrh změn zřizovacích listin, který se týká 16 škol. Ke změnám zřizovacích listin dochází průběžně v návaznosti na legislativní změny, změny v majetku škol, v doplňkové činnosti a v dalším. 
	Změny zřizovacích listin škol, které jsou předkládány nyní ZHMP, byly především vyvolány optimalizačními kroky již v minulosti, sloučením školních jídelen jako samostatné subjekty. 
	Dalšími kroky byly změny týkající se platnosti nového školského zákona č. 561/2004 Sb. Ve dvou případech byly změny v názvu škol. Jedná se o Obchodní akademii Praha 4 a o Gymnázium Praha 4, Budějovická 680. Podrobně jsou tyto změny uvedeny v důvodové zprávě. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 174 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 477.

P.  Š t r o f :
	Další tisk Z 477 je návrh na revokaci usnesení ZHMP č. 22/32 ze dne 25. 11. 2004.
	ZHMP schválilo usnesení, kde slučovalo Střední odbornou školu a Střední odborné učiliště Praha 10 se Středním odborným učilištěm Praha-Štěrboholy. Nástupnickou organizací se stala Střední odborná škola a Střední odborné učiliště Praha 10, Weilova. Nástupnická organizace převzala movitý majetek hl. m. Prahy ve správě slučované organizace a nemovitý majetek ve správě slučované organizace. Při převodu účetních hodnot nemovitého majetku ze Středního odborného učiliště Praha-Štěrboholy na základě přílohy č. 2 výše citovaného usnesení bylo zjištěno, že u pozemku č. 99 o výměre 696 m2, zahrada, v  k. ú. Štěrboholy, trvá nedořešený právní vztah s Pozemkovým fondem České republiky. 
	Na základě tohoto usnesení a ustanovení zákona č. 157/2000 Sb. o přechodu některých věcí, práv a závazků z majetku České republiky do majetku krajů nelze pozemek č. 92 (?) v k. ú. Štěrboholy převést do vlastnictví hl. m. Prahy, ani ho vést účetně v majetku hl. m. Prahy. 
	Z výše uvedeného důvodu je předkládán zastupitelstvu návrh na revokaci přílohy č. 2 k usnesení ZHMP č. 22/23 ze dne 25. 11.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 477 s termínem 5. 4. 2005, jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu kol. Štrofovi. Slovo má pan radní Šteiner – tisk Z 467. 

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, nebudu vás dlouho zatěžovat úvodním slovem. Jedná se o výkup pozemků pro stavbu 4663-mimoúrovňová křižovatka průmyslového polookruhu se silnicí Libereckou.
	Jedná se o revokaci původního usnesení ZHMP ze dne 16. 9. 2004, a to pouze v tom smyslu, že se mění vlastník příslušných pozemků v k. ú. Ďáblice. Původní spoluvlastníci Jana a Martin Stejskalovi než bylo usnesení zastupitelstva schváleno převedli tento pozemek na společnost Ďáblice Real, a. s. Tuto skutečnost oznámili hl. m. Praze až při předložení kupní smlouvy zpracované ve smyslu našeho usnesení. Výměra těchto pozemků a navrhovaná cena 1230 Kč/m2 se nemění, mění se pouze vlastník, z Martina a Jany Stejskalových Ďáblice Real, a. s.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 467 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 47, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. 
	Prosím kol. Gregara, aby přednesl předkládací zprávu k tisku Z 522.

P.  G r e g a r :
	Jde o poskytnutí účelové neinvestiční dotace pro sběrný dvůr provozovaný MČ Praha 16. Vše je uvedeno v důvodové zprávě. Paní starostka tuto dotaci jistě uvítá.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přeje si doplnit paní starostka? Vítá to. Rozpravu uzavírám. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 522 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 46, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 594.

P.  G r e g a r :
	Tiskem Z 594 se navrhuje změna zřizovacích listin zoologické zahrady a pražské botanické zahrady. Hlavní důvody jsou dva. Jednak je to uvedení evidence majetku, který obě zahrady mají, do stavu, aby byl uveden do pořádku, protože po vyúčtování v r. 2003 zejména v botanické zahradě se objevily nesrovnalosti v inventarizaci. Toto bylo uvedeno do pořádku.
	Druhý důvod změny je uzpůsobení názvu těchto zahrad terminologii hl. m. Prahy. Máme Dopravní podnik hl. m. Prahy, Dům dětí a mládeže hl. m. Prahy, a proto se zde navrhuje sjednotit terminologii za Zoologickou zahradu hl. m. Prahy a Botanickou zahradu hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Při studiu tohoto tisku u změny zřizovací listiny příspěvková organizace Zoologická zahrada, když jsem se podíval na článek VII. 2., zní: a doplňuje okruhy doplňkové činnosti propagační a reklamní činnost, výroba a prodej upomínkových a propagačních předmětů, hostinská činnost, koupě zboží za účelem dalšího prodeje a prodej, pronájem parkovacích ploch a zprovozňování parkovišť, provozování lidové technické zábavy, pronájem bytových a nebytových prostor – působí to na mne všelijak, jen ne jako hlavní funkce a náplň zoologické zahrady.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo předkladatele.

P.  G r e g a r :
	Odpovím kol. Hvížďalovi. To jsou činnosti, které fakticky zoologická zahrada vykonává. Není to hlavní náplň činnosti, jsou to doplňkové činnosti.
(pokračuje Gregar)

Abychom se nedostali do konfliktu se zákonem při výkonu doplňkových činností, proto je to tady doplněno.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 594. Dotaz na předkladatele: není tam uvedeno nabytí účinnosti. Doporučuji 1. 5. (P. Gregar souhlasí.) Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 44, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Děkuji panu kol. Gregarovi.
	Ke slovu může přejít pan radní Klega s majetkovými dispozicemi. Předtím si dovolím požádat o stručné vyjádření ke kauze exekuce a znemožnění nakládání s majetkem hl. m. Prahy pana ředitele Trnku v návaznosti na exekuční rozhodnutí.

Řed.  T r n k a :
	Vážení členové zastupitelstva, dovolte, abych v krátkosti rekapituloval genesi tohoto případu, který má kořeny v r. 1992, kdy byla podepsána nájemní smlouva na pozemky, které jsou v této chvíli pod skládkou Ďáblice, s tehdejší vlastnicí, následně v r. 1993 kupní smlouva. V r. 2000 byl tento pozemek zapsán jako vlastnictví hl. m. Prahy v katastru nemovitostí. Dědičky vedou s hl. m. Praha spor o určení vlastnictví těchto dvou pozemků v úhrnné výměru zhruba 12 tisíc m2. 
	Nejen že vedou s městem spor o určení vlastnictví, ale zároveň hl. m. Praha zažalovaly v několika soudních sporech, které se liší podle času, za který žalují, o náhradu za užívání pozemků bez právního titulu. Tvrdí, že město nebylo vlastníkem a užívalo tyto pozemky. Chtějí za to náhradu. 
	Těchto soudních sporů se vede několik. Nejpodstatnější je soudní spor, který byl ukončen rozhodnutím obvodního soudu v květnu 2003. Byla to žaloba za neoprávněné užívání v období 2000 – 2002, za kalendářní období asi dvou let, kdy byla žalovaná částka necelých 79 mil. Kč plus úroky ve výši 10 % zpětně vždy s účinností k polovině příslušného kalendářního roku.
	Koncem dubna 2003 soud zaslal hl. m. Praze oznámení o tomto vedení řízení a zároveň dal hl. m. Praze lhůtu 30 dnů pro vyjádření.
	Říkám s politováním, že chybou, která je jednoznačně na straně některých úředníků Magistrátu, došlo k tomu, že stanovisko hl. m. Prahy bylo doručeno se zpožděním zhruba 9 dnů. Soud nedostal stanovisko hl. m. Prahy ve stanovené lhůtě a rozhodl se vydat rozsudek v rozsahu návrhu žalující strany, to je k úhrnné částce, která dosáhla v letošním roce částky zhruba 112 mil. Kč.
(pokračuje Trnka)
 
	Je to chyba na straně Magistrátu. Spis se pohyboval na ose odbor legislativy, kam byl původně doručen, předán věcně příslušnému odboru správy majetku, následně předán zpět odboru legislativy s návrhem plné moci pro právního zástupce.
	Po rozsudku hl. m. Praha podalo odvolání k městskému soudu. Odvolání nebylo vyhověno a rozsudek byl potvrzen. V září loňského roku hl. m. Praha podalo dovolání k Nejvyššímu soudu.
	Mezitím koncem února letošního roku bylo vydáno obvodním soudem nařízení exekuce na předmětnou částku a následně soudním exekutorem příkaz na tuto částku s tím, že exekutor zablokoval částku zhruba 112 mil. Kč na jednom z městských účtů.
	To, že je rozhodnuto o soudní exekuci, má některé právní důsledky. Dovolím si ocitovat z § 44, odst. 7, zákona o soudních exekutorech, exekuční činnosti, podle něhož nesmí povinný po doručení usnesení nařízení exekuce nakládat se svým majetkem vyjma běžné obchodní činnosti, udržování a správy majetku. Právní úkon, kterým povinný poruší tuto povinnost, je neplatný.
	Velmi pečlivě jsme se zabývali touto záležitostí vzhledem k tomu, že v tomto případě v zákonu o soudních exekutorech je určitá mezera, možná to byl úmysl, ale pravdou je, že v jiném paragrafu tohoto zákona je řečeno, že ve chvíli, kdy exekutor vydá příkaz, kterým zablokuje určitý majetek, z kterého bude hojit částku, která je předmětem dluhu, je tento majetek zablokován zcela k jakékoli dispozici, nikde tam není řečeno, že by to mělo nějaký dopad pro takovéto obecné ustanovení, které je vázáno na nařízení o exekuci soudu. 
	Pečlivě jsme se zabývali vztahem městských částí a příspěvkových organizací. Jednoznačný výklad je, že se povinnost vztahuje pouze na hl. m. Prahu jako povinného, nikoli na městské části nebo jiné fyzické a právnické osoby, které nakládají s majetkem hl. m. Prahy. Městské části nakládají s majetkem podle zákona o hl. m. Praze, s tím, který je jim svěřen do správy, a činí tak jménem vlastní městské části, nečiní tak jménem hl. m. Prahy, tedy jménem povinného. 
	Totéž se dá říci i o příspěvkových organizacích, které mají svěřen přímo majetek, tedy neuzavírají smluvní vztahy jménem hl. m. Prahy. U těchto subjektů není splněna druhá podmínka uvedená v citovaných usneseních exekučního řádu, to je zákaz směřující jednoznačně vůči povinnému nakládat se svým majetkem. 
	Na Magistrátu hl. m. Prahy jsem učinil některá opatření, aby nedošlo k rozporu se zákonem v těch případech, kdy se nějakým způsobem nakládá s majetkem hl. m. Prahy. Mohl bych citovat opatření a příkazy, které jsem vydal z hlediska kontroly prováděných právních úkonů, které vždy supervizoval odbor legislativy, aby v konkrétních případech posoudil, zda lze či nelze následně zpochybnit právní úkon, který byl učiněn v období, kdy byla účinná exekuce
(pokračuje Trnka)

	Myslím si, že to v tuto chvíli není to nejpodstatnější. Asi nejdůležitější je, že výklad, který jsme si nechali udělat od právní kanceláře, definoval, co lze považovat za běžnou činnost – je to o individuálním posouzení v každé konkrétní kauze. Faktem je, že dle stanoviska, které máme k dispozici, se vždy musí posoudit hledisko věcného obsahu a finančního rozsahu, to je posouzení obvyklosti formou srovnání s ostatními obdobnými případy a posouzení z pohledu, zda by příslušný úkon byl učiněn, i kdyby neprobíhala exekuce.
	Další hledisko, které vede k posouzení konkrétní věci, je hledisko opakujícího se charakteru činnosti, to je posouzení, zda se jedná o úkony časté, opakující se s určitou četností v určitém čase, a dále hledisko nutnosti učinění takových právních úkonů, to je posouzení, zda je úkon potřeba provést z důvodu např. již existujících závazků hl. m. Prahy, z důvodu předcházení vzniku škod, které by hrozily v důsledku neprovedení takového úkonu, z důvodu plnění základních povinností při řízení oblastí společenského života, při správě majetku, z důvodu splnění zákonem stanovené povinnosti apod. 
	Z takto definovaných parametrů je zřejmé, že z hlediska činnosti hl. m. Prahy je většina činností činnostmi běžnými, a to jak z pohledu obvyklosti, tak i z pohledu jejich ekonomického dopadu na celkový majetek hl. m. Prahy. Znamená to, že se jedná o úkony, které nebudou jakýmkoli podstatnějším způsobem ohrožovat dobytnost pohledávek oprávněného, k jehož uspokojení byla exekuce nařízena. 
	Obdobný právní názor je obsažen v rozsudku obvodního soudu, kterým byl odložen výkon exekuce. Je to rozsudek z konce března. V odůvodnění obvodní soud říká, že povinný nesmí nakládat se svým majetkem včetně nemovitostí vyjma běžné činnosti, udržování a správy majetku. Vzhledem k tomu, že je zřejmé, že povinná, to je hl. m. Praha, může - a vzhledem ke svému postavení veřejnoprávní korporace dokonce musí plnit svá práva a povinnosti, které jí byly svěřeny, musí hospodařit podle schváleného rozpočtu s pochopitelnou výjimkou částek a věcí, které jsou postiženy exekučními příkazy, to je přesné určení účtů hl. m. Prahy, povinná má tedy povinnost starat se o svůj majetek s péčí řádného hospodáře, to znamená může svůj majetek např. pronajímat za obvyklých podmínek s výjimkou nemovitostí, jež může prodávat, či může investovat dle schváleného rozpočtu, může dávat v rozpočtu schválené dotace a granty, musí vyplácet mzdy, proplácet faktury a podepisovat smlouvy na plnění, aniž by musela žádat soud nebo exekutora o souhlas s těmito obvyklými činnostmi. Je však nutno zdůraznit, že se musí jednat o činnost běžnou, to znamená dle schváleného rozpočtu. Tolik citace obvodního soudu. 
	Je to velmi komplikovaná soudní kauza. Jen informaci na závěr. Dle informací, které jsou z tisku, ale především čerpám z tiskové zprávy Nejvyššího soudu, Nejvyšší soud vyhověl 29. 3. v neveřejném zasedání dovolání hl. m. Prahy a rozsudkem zrušil jak rozsudek městského soudu, tak rozsudek
(pokračuje Trnka)

Obvodního soudu pro Prahu 1 a věc vrátil Obvodnímu soudu Prahy 1 k dalšímu řízení. Znamená to, že 112 mil. hradit nebudeme a vše bude znovu řešeno v prvoinstančním řízení obvodním soudem. 

Prim.  B é m :
	Nevím, zda je možné k informaci otevřít rozpravu. Pan kol. Witzany a paní zastupitelka Reedová by rádi komentovali to, co slyšeli, možná by si nechali polopatycky vysvětlit, co se rozumí ve skrytu právních termínů a složitých vět. Navzdory tomu, že bych asi neměl otevírat rozpravu, dovolím si rozpravu otevřít, abych umožnil kol. Witzanymu a kol. Reedové se dotázat.

P.  W i t z a n y :
	Připomenul bych, že jsem navrhoval zařazení bodu ústní informace – to znamená prostor pro diskusi i pro usnesení, pokud by bylo navrženo. Děkuji za otevření diskuse.
	Děkuji panu řediteli za informaci a gratuluji k úspěchu u Nejvyššího soudu. Je to jistě pozitivní zpráva, ale je to jen vítězství v dílčí bitvě. Víme, že řada soudních sporů běží a mohou nějak dopadnout. Jestli tomu dobře rozumím, celá otázka omezení nakládání s majetkem je v tomto okamžiku pasé a možná celý složitý výklad byl zbytečný. Rozumím tomu tak, že v tomto okamžiku nehrozí městu žádné omezení vyplývající z exekučního řádu. Ve vysvětlení jsem to postrádal, protože bylo dlouhé, všechny právní souvislosti omezení nakládání s majetkem jakoby mi říkaly, že to tady nadále existuje a týká se to i rozhodnutí, která budeme činit nyní – nebo je to tak, že rozhodnutím Nejvyššího soudu je toto shozeno se stolu, ale je tady nadále určovací žaloba a další žaloby týkající se nájemného za jiná časová období?
	Domnívám se, že v každém případě by nám měla být předložena informace, cosi jako poučení z krizového vývoje, to znamená opatření učiněná v organizaci Magistrátu, aby se takovéto situaci předešlo, aby se předešlo nedopatření mezi jednotlivými odbory, kdy byla promeškaná lhůta. 	
	Myslím si, že informace by se měla vůbec týkat otázky právního zastupování hl. m. Prahy v řešení právních sporů, které mohou mít důsledky, jaké mají.
	Dále si myslím, že byl měla být také poskytnuta informace týkající se osobní odpovědnosti.
	Za třetí měli bychom být průběžně informováni o průběhu tohoto soudního sporu, který není z hlediska částky, o kterou jde, nezanedbatelný.
	Můj návrh je, abychom jako zastupitelstvo dostali informaci, a pokud si budeme přát, můžeme zařadit žádost o ústní diskusi, abychom v měsíčních intervalech dostávali stručnou informaci o postupu celé kauzy a o tom, zda už byla celá úspěšně vyřešena, či nikoli. 

P.  R e e d o v á :
	Musím říci, že jsem také moc panu řediteli nerozuměla. Byla to záplava informací, o nichž si nejsem jista, zda jsou v tuto chvíli relevantní. 
	Vyplývá mi z toho jedna věc: že tady došlo k závažnému pochybení. Chtěla bych vědět, jak bude vyvozována osobní odpovědnost? Někdo nepodal odvolání. Kdo to byl? Nechci se spokojit s tím, co jsem slyšela, že to byla nějaká zaměstnankyně, která již na Magistrátu není. To bych nerada slyšela, myslím si, že by za to měl nést odpovědnost příslušný ředitel odboru. Doufám, že se také dozvím, jakým způsobem bude pan ředitel postupovat.
	Kromě toho předpokládám, že probíhají další soudní řízení. Děsím se, kolik jich je a jaký mohou mít důsledek pro náš rozpočet. Proto by bylo dobré, abychom dostávali informace, jaká soudní řízení probíhají a v jakém jsou stavu, abychom měli evidenci, aby se nám neobjevilo několik desítek nebo stovek milionů, které by měly dopad na rozpočet města.
	Došlo k situaci, kdy město bylo paralyzováno. Ať je výklad jakýkoli – výkladů bylo několik, mohlo to mít důsledek na naše finanční a majetkové transakce a samozřejmě na příspěvkové organizace. Kdyby to ještě chvíli trvalo, předpokládám, že některé příspěvkové organizace by se mohly dostat do velmi vážných problémů. 
	Myslím si, že je to vážná situace a že by pan ředitel měl vysvětlit, jak bude dále postupovat a do budoucnosti nás informovat o tom, jak je soudní řízení řešeno, i další soudní řízení, a možná nás seznámit s některými dalšími skrytými soudními přemi. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Soudní procesy ještě neskončily, jsme v křehké legislativní pozici. Proto bych byl pro to, abychom pokud možno tyto záležitosti řešili případně na výborech. Shodou okolností jsme to ve středu na kontrolním výboru řešili. Vzhledem k tomu, že soudní procesy běží, byl bych pro to, abychom v této věci byli na zastupitelstvu uvážliví. Až celá tato legislativní procedura skončí, jsem pro to, abychom to nějak vyhodnotili i s osobní odpovědností. Dokud soudní procesy nejsou ukončeny, byl bych v té věci opatrný a velmi uvážlivý. Myslím si, že můžeme říkat zaplať pán bůh za to, že to v tuto chvíli takto dopadlo. Až celá procedura skončí, musíme to velmi detailně vyhodnotit.

Prim.  B é m :
	Na závěr pan ředitel.

Řed.  T r n k a :
	Současný stav exekuce. Nejvyšší soud vynesl výrok, dosud nebylo doručeno písemné vyhotovení rozsudku, po doručení soud zastaví exekuci. Zatím to nebylo učiněno. 
(pokračuje Trnka)

	Ostatní spory běží dále. Jen tento spor se vrací na začátek. Vedeme další soudní spory, které chceme vyhrát. Je to ale velmi složitá právní kauza. Předpovídat výsledek u některých z nich se dá velmi těžko. 
	Pokud jde o poučení a opatření. Už v polovině loňského roku při vědomí toho, jakým způsobem tady obíhají soudní písemnosti, jsem vydal nařízení ředitele, kterým jsem upravil, jakým způsobem se pohybují po úřadu soudní písemnosti, aby byla jasně definovaná odpovědnost – co s tím má kdo do jaké lhůty udělat. V tuto chvíli to ošetřeno je, nikoli z důvodu této věcné kauzy, ale z mého povědomí, že ne přesně tady soudní písemnosti obíhaly. 
	Pokud jde o sankcionování zaměstnanců, nechám si zpracovat právní rozbor podílu jednotlivých osob, které s tím přišly do kontaktu. Je to poměrně složitá otázka, písemnost se několikrát pohybovala z mísa na místo. Hodlám z toho učinit příslušné závěry. Nerad bych říkal konkrétní jména a jaké postižení bude.
	Souhlasím s vámi, paní zastupitelko, že největší riziko by bylo, kdyby docházelo k prodlužování, pokud by exekuce trvala velmi dlouhou dobu. Výklad ale jednoznačně říká, že příspěvkové organizace nemohou být ve své činnosti tímto postiženy a tak jsme k tomu přistupovali.
	Pokud jde o soudní spory, nevím o žádném jiném, který by město vedlo a který by měl takové fatální následky jako soudní spory s dědičkami těchto dvou pozemků. Pevně věřím, že se takové další spory neobjeví. 

Prim.  B é m :
	Nevím, zda byly uspokojeny všechny dotazy z řad zastupitelů, ale věřím, že ano a že nám to nebrání v konstatování, že Praha je v tuto chvíli suverénním vlastníkem těchto pozemků.
	Nemravností a z hlediska právního řádu by bylo naprosto neakceptovatelné a pro město neuchopitelné, aby za jednu nemovitost platilo dvakrát.
	Exekuční řízení ochromilo – neochromilo nakládání s majetkem města. Nechci o tom teď spekulovat, dělali jsme vše pro to, aby neochromilo. Myslím si, že se podařilo zajistit, aby základní elementární chod města byl zajištěn. 
	Pokud budou zjištěna jakákoli pochybení ze strany zaměstnanců Magistrátu, a máme k dispozici nejrůznější kontrolní orgány, je tady paní řed. Jeníčková, budou z toho s ohledem na závažnost této problematiky vyvozeny ty nejtvrdší možné důsledky. Pan ředitel si je toho vědom.
	Prosím pana radního Klegu, aby se ujal majetkových dispozic.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, původně jsem měl v úmyslu každý tisk uvádět zvlášť, ale budu se držet toho, jak jsme zvyklí, zkusím jedno úvodní slovo v rámci bloku podle obsahu materiálů.
	První blok se týká úplatných převodů, kde ve většině případů žádají o úplatný převod vlastníci sousedních pozemků. 
	V tisku Z 384 se jedná o pozemek, přes který prochází vodovodní přípojka žadatelů a přístupová komunikace k jejich domu.
	V tisku Z 513 se jedná o převod pozemku s prolukou vzniklou demolicí starého domu. Cílem žadatele je na pozemku vystavět polyfunkční dům a parkoviště pro nový i sousedící stávající objekt žadatele.
	Tisk Z 519 řeší dopravní obslužnost pozemků žadatele.
	V tisku Z 559 žádá vlastník o odkoupení pozemku za účelem rozšíření zahrady.
	Tisk Z 588 navrhuje prodej pozemku, který tvoří jedinou přístupovou cestu k pozemku a objektu ve vlastnictví žadatele.
	V tisku Z 575 se jedná o pozemek, který je vklíněn mezi pozemky žadatele, je porostlý náletovými dřevinami a nadále bude tvořit součást zahrady. 
	Následující dva materiály jsou tisky, které řeší návrh na prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví žadatelů. Tisk Z 383 administrativní budovou, tisk Z 500 obchodně administrativní budovou. Převodem těchto pozemků dojde ke sjednocení vlastnictví pozemků a budovy.
	V tisku Z 556 žádají o odkoupení pozemku za účelem narovnání uliční čáry ulice Na Špitálce.
	Tisk Z 568 řeší žádost vlastníka o převod pozemku, přes který vede přístupová cesta k jeho pozemku a domu.
	Tisk Z 558 řeší zarovnání uliční čáry po bývalém vjezdu a současně bude umožněna realizace projektu Metrocente(?), na který se v současné době zpracovává dokumentace k umístění stavby. 
	Tisk Z 569 jedná o žádosti Správy železniční dopravy cesty o prodej pozemků, které jsou zastavěny stavbou – optimalizace traťového úseku Bubeneč – Kralupy nad Vltavou, která byla realizována v letech 2001 – 2004. 
	Tisk Z 592 řeší žádost spoluvlastníků o převod pozemku, přes který vede jediná přístupové cesta k pozemku těchto žadatelů a domu.
	Tisk Z 595 projednává úplatný převod pozemku předkladateli nejvhodnějšího návrhu v rámci vyhlášeného výběrového řízení, přičemž záměrem investora je na pozemku vystavět bytový objekt.
	Poslední materiál tohoto bloku Z 593 jedná o žádosti o odprodej části pozemku za účelem zarovnání hranic pozemků a vytvoření jednoho funkčního celku za účelem využívání jako zahrada. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 384. Kol. Mach má slovo.

P.  M a c h :
	Mám dotaz: proč se pozemek prodává za poloviční cenu než udává cenová mapa? Cenová mapa udává 3900 Kč/m2, a my to prodáváme za 1820 Kč.

Prim.  B é m :
	Uzavírám diskusi k tomuto tisku. Slovo má předkladatel.

P.  K l e g a :
	Jedná se o pozemek, který díky svému tvaru a poloze je pro hl. m. Prahu samostatně nevyužitelný. Žadatelé původně nabídli hl. m. Praze kupní cenu 1000 Kč/m2. Rada na svém jednání navrhla kompromis, to znamená cenu mezi těmito dvěma návrhy. Pozemek si může hl. m. Praha nechat, ale nevím, k čemu by ho mohlo využít. Kompromis mezi cenami byl odsouhlasen na jednání rady. Je-li ovšem vůle zastupitelstva takový pozemek, který městu k ničemu není, si nechat, budu to respektovat.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 513. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 519. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 559. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 588. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 575. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 383. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 500. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 556. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 568. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 558. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 569. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 592. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 595. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 593. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Dovolím si předat slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	21/1, Z 384 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 5. dubna, jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujme k tisku Z 384. Pro 50, proti 2, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 513.

P.  K o v á ř í k :
	Z 513 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme k návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 519.

P.  K o v á ř í k :
	Z 519 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržela se 1. Návrh byl přijat. Tisk Z 559

P.  K o v á ř í k :
	Bod 23/4 – Z 559 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 588.

P.  K o v á ř í k :
	23/5, Z 583 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0.Návrh byl přijat. Tisk 575.

P.  K o v á ř í k :
	575 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 1, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. Tisk Z 383.

P.  K o v á ř í k :
	383, bod 23/7 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat. Tisk Z 500.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 23/8, Z 500 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 556.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 556 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 568.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 23/10, tisk Z 568 – návrh beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 558.

P. K o v á ř í k :
	Z 558, bod 23/11 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 57, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat. Tisk Z 569.

P.  K o v á ř í k :
	Z 569 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 592.

P.  K o v á ř í k :
	V Z 592 do bodu I. je potřeba doplnit příslušné katastrální území, čili za parcelní číslo 520/1 bude doplněno „v k. ú. Sedlec“, jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	S touto drobnou úpravou hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Tisk Z 595

P.  K o v á ř í k :
	Z 595 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 1, zdrželi se 4. Návrh byl přijat. Tisk Z 593.

P.  K o v á ř í k :
	Z 593 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Pan kol. Klega bude předkládat tisky s pořadovým číslem 24. Předávám řízení jednání panu nám. Hulínskému.

P.  K l e g a :
	Jedná se o 7 materiálů, které řeší majetkoprávní vypořádání z důvodu zastavění pozemků ve vlastnictví žadatelů stavbami, které jsou ve vlastnictví hl. m. Prahy. Jedná se o místní a účelové komunikace. Kupní cena byla stanovena dle schválených pravidel pro výkup zastavěných pozemků.
	V posledním materiálu tohoto bloku v Z 520 se jedná o úplatné nabytí veřejného osvětlení za smluvní cenu 100 tisíc Kč v různých městských částech hl. m. Prahy s tím, že darující zároveň poskytne dar hl. m. Praze ve výši 120 tisíc Kč. Veřejné osvětlení bude následně předáno do správy příslušnému správci.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Otevírám k tomuto bodu diskusi. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 322 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Omlouvám se, kol. Mach se hlásil.

P.  M a c h :
	Prosím, abychom tak zbytečně nepospíchali. Dá se diskutovat ke všem bodům, nebo podle jednotlivých bodů?
 
Nám. H u l í n s k ý :
	Podle jednotlivých bodů. Otevřeli jsme diskusi k bodu 322. 

(P. Mach: Chci diskutovat až k tisku 520.)

	Platí to, co bylo původně řečeno. Nikdo nebyl přihlášen. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 322 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat. Pro 45, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 310. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 310 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Tisk byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 352. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 352 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Tisk byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 453. Niko se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 453 s termínem 5. 4. 2005, jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Tisk byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 945. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 945 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 355. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 355 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 479. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 479 – s termínem 5. 4., jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 50, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 520, do které se chtěl přihlásit kol. Mach. 

P.  M a c h :
	Chtěl bych vzbudit pozornost k daru. V důvodové zprávě je to uvedeno pouze jednou větou, že se poskytne 120 tisíc Kč darem, a není tato věc uvedena ani v usnesení. Domnívám se, že pokud by byl dar realizován, musíme jej v nějakém usnesení přijmout. Chtěl bych, aby předkladatel k tomu tady něco řekl.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nebyl předložen žádný pozměňovací návrh. Prosím o závěrečné slovo předkladatele k tisku Z 520.

P.  K l e g a :
	Podmínka přijetí daru byla v usnesení rady, která rozhodovala o návrhu tohoto usnesení. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 520 – ve znění předloženém radou  hl. m. Prahy, protože v tomto případě dary jsou v kompetenci rady.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Nyní bude úvodní slovo k tiskům pod poř. č. 25. Předkladatel je pan radní Klega. Má slovo.

P.  K l e g a :
	Jedná se o blok materiálu, který řeší bezúplatné nabytí věcí a pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy. Jedná se o komunikace, kanalizační řady, vodovodní řady, veřejné osvětlení, světelné signalizační zařízení. Tyto věci je třeba nejdříve převzít a následně je předat do správy jednotlivým správcům.
	Výjimkou je pátý materiál Z 539, kde se jedná o převod pozemku z vlastnictví České republiky do vlastnictví hl. m. Prahy na základě rozhodnutí ministerstva financí. 
	Pro kol. Macha. Usnesení rady je součástí tisku, který jsme před chvílí projednávali, je to poslední stránka tisku. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi k tisku Z 567. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 567 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Otevírám diskusi k tisku Z 549. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 549 beze změn. Hlásí se ale kol. Mach.

P.  M a c h :
	Omlouvám se, že zdržuji, ale některé materiály jsem si přečetl. Zajímá mě, proč je také součástí prodeje parkánová zeď. Když ji koupíme, budeme se o ni muset starat. Jak to je? Bude to v majetku města, nebo je to státní památka, že by se o to měl starat stát? Prosím o vysvětlení.

Nám.  H u l í n s k ý :
	V tuto chvíli opět uzavírám diskusi k tisku 549. Prosím zastupitele, aby se přihlašovali v momentu, kdy diskusi otevřu, a nikoli až po návrhovém výboru. Nechám tam větší prodlevu pro kol. Macha.
	Závěrečné slovo předkladatele.

P. K l e g a :
	Krátkou reakci. Nejde o úplatné nabytí, jde o bezúplatné nabytí tohoto majetku pro hl. m. Prahu. Proč parkánovou zeď? Máte pravdu, budeme se o ni starat, jako se staráme o celé gotické hradby NKP Vyšehrad. Tato parkánová zeď je součástí hradeb národní kulturní památky Vyšehrad, která je spravovaná naší příspěvkovou organizací. Budeme se o to starat, stejně jako se staráme o celý Vyšehrad.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 549 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 538. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 538 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 539. Diskusi uzavírám Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 539 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o úvodní slovo předkladatele pana radního Klegu k tisku Z 591.

P.  K l e g a :
	Jedná se o návrh na směnu pozemku, který je součástí komunikace Na Košíku, za pozemek ve vlastnictví HMP, který je veden jako ostatní plocha a který sousedí s pozemky žadatele. V případě schválení této navrhované změny žadatel nebude požadovat finanční vyrovnání, které z rozdílu cen vyplývá.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tomuto tisku diskusi. Kol. Mach.

P.  M a c h :
	K materiálu bych chtěl říci, že SURM tuto směnu nedoporučuje. Když jsem se do toho ponořil, je to nevýhodná směna. Dáváme pozemek, který je součástí určitých parkovacích ploch, za pozemek komunikační. Zdá se mi, že bychom mohli udělat jinou věc. Proč bychom pozemek, kde bude komunikace, neodkoupili, a toto si nechali jako součást velkého celku, jak na to upozorňuje SURM? Myslím si, že by se měl použít jiný postup než směna.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nikdo další do diskuse není přihlášen, diskusi uzavírám. Slovo má pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Nejedná se o plochy parkovací, ale plochy parkové, které hl. m. Praha dává do této směny k dispozici. Zároveň majetkoprávně vypořádá pozemky pod komunikací. Varianta pozemky vykoupit samozřejmě tady je, ale to by vlastník těchto pozemků s tím musel souhlasit. Nevím, zda se byl SURM na místě podívat. Je to narovnání současného stavu, protože ta část pozemku, která je předmětem směny, je dnes užívána uživatelem jako zahrada.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Rozumíme, že park není parking. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 591 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro návrh usnesení? Pro 45, proti 3, zdrželo se 6. Návrh byl přijat.
	Otevíráme blok l27. Pane radní, máte úvodní slovo.

P.  K l e g a :
	Jedná se o návrh na revokaci usnesení. Jedná se o dva materiály, kde  jde o revokaci již odsouhlaseného úplatného převodu pozemku.
	V případě prvního materiálu Z 557 jde o převod pozemků do vlastnictví SBD Staveg, kdy právní zástupce žadatele po uzavření nájemní a kupní smlouvy upozornil hl. m. Praha na skutečnost, že na třech pozemcích, které byly předmětem schváleného prodeje, jsou v katastru nemovitostí vyznačeny plomby, které odpovídají záznamu vlastnického práva pro dvě fyzické osoby. Po prověření těchto skutečností bylo zjištěno, že úplatný převod daných pozemků
(pokračuje Klega)

byl projednán jak v majetkové komisi, tak v radě hl. m. Praze i v tomto zastupitelstvu v době, kdy hl. m. Praha bylo nezpochybnitelným a jediným vlastníkem těchto pozemků. Teprve následně bylo Pozemkovým úřadem obnoveno řízení, kterým bylo vydáno nové rozhodnutí. Tím vznikl tento legislativní problém.
	Pro řešení celé věci je třeba uzavřít novou aktualizovanou kupní smlouvu a smlouvu nájemní na pozemky, které jsou dotčeny touto právní změnou, do doby vyřešení. Na základě těchto skutečností je zde navrženo nové usnesení, které má již ve svém návrhu aktualizované výměry i aktualizovanou cenu na základě původních návrhů, takže je odvozeno z původně schváleného usnesení, zejména v té části, kde se řeší cena.
	V materiálu Z 572 se jedná o změnu vlastnických práv k objektům postavených na prodávaných pozemcích. Zde je žádost, aby tato věc byla zrevokována tak, že zápis bude korespondovat s aktuálním stavem listu vlastnictví. Jedná se o privatizaci pozemků pod družstevními domy.

Nám.   H u l í n s k ý :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi k tisku Z 557. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 557 – návrh usnesení beze změny.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 51, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 572. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 572 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Nyní požádám předkladatele pana radního Klegu o úvodní slovo k tisku Z 473.

P.  K l e g a :
	Jde o prodej pozemků zastavěných objekty bytových družstev. Je to tisk, který je podobný každé zastupitelstvo. Jedná se o 16 tisků spojených do jednoho svodného předkladu. V radě byly tisky projednávány samostatně.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tisku Z 473 diskusi. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 473 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Nyní úvodní slovo k tisku Z 582.

P.  K l e g a :
	Tento tisk zahrnuje žádosti tří městských částí o svěřeních věcí. V případě MČ Praha 2 se jedná o svěření pozemků veřejné zeleně, jejichž údržbu MČ Praha 2 zajišťuje. 
	V případě MČ 4 o svěření pozemků se zelení a zbytky původní stavby se záměrem městské části využít pozemek pro sociální a rekreační účely.
	Žádost MČ Praha 12 o svěření pozemků, které tvoří jeden funkční celek se Základní školou K Lesu, která je městskou částí zřizovaná.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi k tisku Z 582. Diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 582 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení k tomuto tisku. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Nyní úvodní slovo předkladatele k tisku Z 583. 

P.  K l e g a :
	Žádosti městských částí o odejmutí správy svěřeného majetku:
	V případě MČ Praha 6 jde o odejmutí pozemků, které jsou pod komunikacemi a které spravuje TSK hl. m. Prahy.

(pokračuje Klega)

	V případě MČ Praha 13 jde o odejmutí správy stavby kolektorů, kde správu kolektorů bude nadále zajišťovat a. s. Kolektory Praha jako příslušný správce.
	MČ Praha-Kolovraty žádá o odejmutí pozemků, které tvoří jeden funkční celek se stavbou čistírny odpadních vod – zase z důvodu sjednocení správy. Tyto pozemky budou předány do správy společnosti PVS.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tomuto tisku diskusi. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 583 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Děkuji panu radnímu Klegovi.
	Máme bod 31 – návrh personálních změn ve výborech. Nikdo se nehlásí, tento bod můžeme uzavřít.
	Bod 32 – interpelace. Omlouvám se všem kolegům z rady, kteří se ptali, kolik je zde interpelací. Žádné zde nebyly, protože byly odneseny. Už nám je volené orgány vrátily. 
	Omlouvám se panu předsedovi kulturního výboru, nebyl zobrazen na obrazovce, přestože se hlásil k personální změně. 

Předseda kulturního výboru:
	Vzhledem k tomu, že jsem jako předseda výboru kultury, ochrany památek a cestovního ruchu obdržel rezignační dopis paní dr. Brabencové na funkci tajemníka výboru kultury, doporučuji, abychom vzali rezignaci na vědomí. Do této funkce navrhuji po konzultaci a souhlasu pana mgr. Kněžínka.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tomuto návrhu diskusi. Žádná není, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Bod I. bere na vědomí rezignaci dr. Brabencová z funkce tajemníka výboru pro kulturu a památky,
	II. odvolává paní doktorku z funkce tajemnice,

(pokračuje Kovářík)

	III. volí pana mgr. Jana Kněžínka tajemníkem výboru pro kulturu a památky.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro návrh usnesení? Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Přejdeme k poslednímu bodu – interpelace, dotazy, připomínky a podněty členů zastupitelstva.
	První je přihlášen pan kol. Moos k práci Městské policie. 

P.  M o o s :
	Milé dámy, vážení pánové, včera jsem si dal po práci s manželkou schůzku na Václavském nám. u Domu módy, že něco pořídíme. Naše schůzka se dost protáhla, protože jsem byl svědkem události, která mnou otřásla. Událost mě vedla k napsání této interpelace, tohoto dopisu panu primátorovi se žádostí o vysvětlení.
	Vážený pane primátore, až do včerejšího dne jsem si myslel, že u nás v Praze platí Ústava ČR a s ní právo shromažďovací. Dnes o tom téměř pochybuji.
	Včera na Václavském nám. se sešli v 17 hodin na ohlášené demonstraci občané, kteří chtěli vyjádřit nesouhlas se současným premiérem. Městská policie pod velením ředitele Městské policie z MČ Praha 2 Stejskala přehnaným, neprofesionálním a hrubým zásahem demonstraci narušila, vyprovokovala násilné chování a do akce dokonce nasadila proti pokojným občanům i psy. 
	Přestože jsem pokojně s manželkou přihlížel, byl jsem psem také ohrožován. Myslel jsem si, že policie v naší zemi už nebude asistovat při potlačování svobody, že už nebude vystupovat proti pokojným občanům s jiným politickým přesvědčením než je přesvědčení několika politiků.
	Městské policii vadilo, že organizátoři nemají tzv. povolení záboru pozemku, což se týkalo dvou malých stativů s reproduktory. Přestože se občané rozhodli reproduktory držet v ruce, byly jim násilně Městskou policií odebrány a za asistence psů policií odcizeny. 
	Situace, kterou jsem včera zažil, je alarmující a přihlížející cizinci naše město přirovnávali k metropolím v zemích s totalitními režimy. 
	Prosím o vyšetření zodpovědnosti za tento zásah a o přijetí takových opatření, aby se podobné excesy již neopakovaly.
	V Praze dne 30. března. Petr Moos.
	Chtěl bych k tomu ještě dodat: vážím si Městské policie, jsou tam pracovníci, kteří jsou odvážní a velice solidní. Mezi zasahujícími policisty zejména ti starší vyjadřovali nahlas nelibost nad touto akci, že je to mrzí. Rovněž nelibost vyjadřovali policisté i z Policie ČR, která také přihlížela a divili se, co se to děje.
(pokračuje Moos)

	Když jsem o tomto incidentu hovořil s panem náměstkem mgr. Blažkem a s panem ředitelem Městské policie Kotroušem, trochu mě uklidnilo, jak se k tomu postavili, slíbili vyšetření a nápravu. Prosím, aby nás o tom jako zastupitele informovali, aby nám dali zprávu o tom, jak zabezpečí, aby podobný exces nestal. Nechci, aby se stalo, že přijdou s vysvětlením, že se nic nestalo, že tam byly nějaké kriminální živly. Objevil se tam snad jeden člověk, který více křičel, ale byli tam lidé, kteří byli klidní, normální, pouze vyjadřovali své přesvědčení.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Reagovat chce pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený panen profesore, dámy a pánové, dozvěděl jsem se včera ve večerních hodinách, že proběhl incident na Václavském nám. Neprodleně jsem uložil Inspekci městské policie a panu řediteli, aby se situací zabývali. Mám tady předběžnou zprávu. Myslím si, že je třeba věc detailně vyšetřit. 
	Rozhodně jsem nezakládal Městskou policii v Praze proto, aby tloukla nevinné občany, aby se chovala protiprávně a aby dělala excesy podobného typu. Garantuji, že vše prošetřím, účast a úlohu pana Stejskala, který byl na místě přítomen a celý zákrok řídil, posoudím a předložím vám konkrétní popis celé události s návrhy řešení, spíše s konkrétními opatřeními, která jsem učinil a přijal včetně pana ředitele Kotrouše, k tomu, by se takováto situace nikdy opakovat nemohla.
	Chci zde pouze říci, že Městská policie na Praze 1 má trvalý úkol od radnice tyto věci – neoprávněné zábory prostranství řešit. Podle mých předběžných informací na místě byl přítomen úředník Úřadu MČ Prahy 1, který údajně měl obecně požádat o zákrok Městské policie vůči těmto zde shromážděným občanům.
	Poslední poznámka. Zákrok nebyl směřován k potlačení svobody slova, neboť demonstrace byla řádně ohlášena, byl to zákrok, který „měl řešit“ neoprávněný zábor prostranství, ale v obecném hodnocení věci s vámi souhlasím, že je to v nepořádku, že je to špatně a že se takto postupovat nemá. Mé předběžné hodnocení věci je, že to byl velmi netaktický zákrok – zatím velmi opatrně řečeno, protože chci mít veškeré informace k tomu, jak se celá věc udála, proč to tak bylo, kdo tam byl účasten, proč bylo nasazeno nikoli 50, ale 15 strážníků, proč tam byli psovodi atd. 
	Budu celé zastupitelstvo informovat co nejdříve, abyste byli informováni o tom, jakým způsobem vyšetření probíhá, kdo je za co zodpovědný a jaké jsou závěry. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další interpelaci má kol. Reedová – deponie Velká Ohrada, Praha 13.

P.  R e e d o v á :
	Vážení kolegové, vážené kolegyně, děkuji, že jste počkali až do interpelací, ale na neštěstí zde nevidím ředitele odboru městského investora, ke kterému interpelace směřuje. Je to již po druhé, kdy jsem se snažila dotázat na zastupitelstvu na některé věci, a pokaždé tady nebyl. Poprosila bych pana ředitele, zda by upozornil ředitele odboru městského investora, že interpelace jsou k tomu, abychom měli možnost ředitelů odborů se dotazovat.
	Má interpelace se týká deponie Velká Ohrada, Praha 13.
	Již v červnu minulého roku na základě upozornění občanů, občanských iniciativ, ale i televizní reportáže ohledně nejasných okolností vzniku havarijní situace v lokalitě deponie Velká Ohrada na Praze 13 jsem požádala prostřednictvím kontrolního výboru ředitele OMI Jiřího Tomana a příslušné kontrolní složky Magistrátu o prošetření tohoto případu. Ani jedna z odpovědí, které jsem dostala, neuspokojila mé pochybnosti o způsobu, jakým byla situace při odklizení deponie řešena a rozhodně neposkytla uspokojivou odpověď na otázku, kdo byl zodpovědný za vznik havarijní situace, která vedla až k obecnému ohrožení.
	Jediné, co jsem se dočetla, byl zevrubný chronologický popis vzniku a řešení problému. Zároveň se ale objevily podstatné a výrazné nesrovnalosti v některých tvrzeních zejména ze strany pana ředitele Tomana. Pan ředitel odboru městského investora v dopise z 8. 1. 2003, který byl adresován starostovi Prahy 13 Vodrážkovi, např. píše:
	Dne 8. 1. 2003 jsme provedli prohlídku na místě ke zjištění rozsahu a příčiny sesuvu. Jsme nuceni konstatovat, že ze strany MČ Praha 13 došlo k závažnému porušení dohody z 16. 1. 2002 a k několikanásobnému překročení kubatury přemístěné a nově navezené zeminy. Celá horní plocha deponie do výše 2 a 4 metrů nově zavezená zeminou. Z toho je zřejmé, že byla nejen přemístěna zemina v rámci deponie, ale že zhotovitelé stavby Bytové domy Rotavská zneužili situaci k uložení veškeré zeminy z výkopů na staveništi na deponii. Mimo nevhodný technologický postup ukládání zeminy tedy došlo i ke značnému přetížení původní deponie nově uloženou zeminou. Vzhledem k tomu, že tato havarijní situace vznikla nedodržením podmínek přemístěním zeminy na deponii ze strany městské části Praha 13 jako spoluinvestora stavby Bytové domy Rotavská, vyzýváme vás, abyste neprodleně provedli nezbytné kroky k zamezení ohrožení cizího majetku a vzniku škod. Konec citace.
	Proti tomu ve svém písemném stanovisku, které předložil pan ředitel kontrolnímu výboru o několik měsíců později, tvrdí. Cituji:
	Přetrvala – rozumí se skládka – bez problémů až do poloviny r. 2002, kdy došlo souběhem různých vlivů, zejména zvodněním, ke vzniku havarijní situace a k sesuvům půdy.
(pokračuje Reedová)

	V celém stanovisku nejsou nikde zmíněny předešlé závěry shrnuté v dopise z 8. 1. 2003
	Dále je ve stanovisku tvrzeno, že první podezření na havarijní stav deponie přišel od občanů, ale již nebylo dodáno, že občané také byli přesvědčeni, že za vzniklou situací stála nedbalost MČ Praha 13, která navážela zeminu na stabilizovanou deponii z výstavby bytových domů, kterou prováděla MČ Praha 13 spolu ve sdružení s bytovým družstvem Rotavská. Byty byly stavěny se státní dotací. 
	Zajímavé je, že se nad těmito skutečnostmi vůbec nepozastavila kontrolní skupina a dokonce ve své zprávě paradoxně tvrdí:
	Byl zájem hl. m. Prahy i MČ Praha13 na řešení situace deponie po zaznamenání sesuvů půdy trvalý.
	Ano, ale až po sesuvech půdy, mezitím nedbalost vedla až k situaci – cituji opět kontrolní zprávu – přímo ohrožující životy a majetek.
	Zde přichází můj první dotaz k panu řediteli, který tu samozřejmě není: proč jste změnil, pane řediteli, svůj názor a členům kontrolního výboru jste tvrdil pravý opak toho, o čem jste byl ještě v lednu 2003 skálopevně přesvědčen a uvedl v citovaném dopise starostovi MČ Prahy 13 z 8. 1. 2003? Dopis je také zmíněn v kontrolní zprávě. 
	Žádám vás o předložení veškeré dokumentace z místního šetření, které vedlo pana ředitele k napsání výše zmíněného dopisu z 8. 1. 2003.
	Pro lepší vyjasnění situace žádám o předložení kompletní korespondence mezi hl. m. Prahou a MČ Praha 13 ohledně likvidace deponie i uložení zeminy z výstavby bytových domů MČ Praha 13 a bytového družstva Rotavská na deponii Velká Ohrada.
	Prosím o spojení dvou příspěvků.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážená paní kolegyně, toto jsou interpelace. Diskusní příspěvek je 5 minut. Kdybyste se ještě jednou přihlásila, na což máte právo, mohla byste to dokončit. 

P.  R e e d o v á :
	Mám jen poslední dotaz na nepřítomného ředitele.

(Nám. Hulínský: Pan ředitel je přítomen, pozoruje vás, pokyvuje hlavou a celou dobu pečlivě poslouchá. Jestli zastupitelstvo dovolí, dali bychom kolegyni malý čas navíc. Je tu všeobecný souhlas.)

	Další rozpor vidím v tvrzení pana ředitele na kontrolním výboru, kde tvrdil, že hl. město dostane dotaci od Státního fondu životního prostředí. Tvrdil, 
(pokračuje Reedová)

že to bude v několika týdnech. Dnes už víme, že tuto dotaci nedostaneme. Nedostaneme žádné pokrytí k odklizení této deponie. Jsou dva důvody: za prvé jsme nepodali žádost včas. Ptám se, proč tomu tak nebylo? Měli jsme téměř celý rok na to, od prvních signálů až k odklizení deponie.
	Za druhé – a to je podstatnější, že zhotovitel díla se dopustil porušení předpisů a zákona a asi se 7 subdodavateli bylo zahájeno správní řízení.
	Protože mi pan ředitel tvrdil, že Skansku DS vybral pro dostatečnou erudovanost a zkušenosti s podobným typem prací a vybral je pouze výzvou k jedné společnosti, ptám se, jakým způsobem byl odvoz zeminy v rámci smlouvy o dílo se společností Skanska DS kontrolován. Dále žádám o předložení nabídky Skanska DS, protože existují důvody se domnívat, že je rozpor mezi nabídkou a skutečně odvedenou prací. Podle smlouvy o dílo, kterou se Skanskou DS za hlavní město podepsal ředitel Toman, měla Skanska DS při likvidaci deponie postupovat v souladu s předloženou nabídkou a právními předpisy. 
	Skanska DS v obou těchto bodech smlouvu porušila.
	Proto žádám pana ředitele Tomana, aby informoval ZHMP, jakým způsobem vyvodí důsledky pro zhotovitele díla, neboť jedním z důvodů neudělení dotace v řádu desítek milionů byla i nekvalitně a protizákonně odvedena práce zhotovitele díla. Možná doporučím podle směrnice EU, která doporučuje, aby zhotovitelům veřejné zakázky, kteří poruší právní předpisy, a to zejména v oblasti ochrany životního prostředí, žádné další zakázky nebyly zadávány – aby byli napsáni na tzv. černou listinu. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím ostatní, kteří budou vystupovat, aby dodrželi čas 5 minut. Chce na tuto interpelaci někdo reagovat? Pan náměstek.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Budu mít spíše technickou poznámku. Jelikož o této věci diskutujeme od doby, kdy se Ohrada začala odstraňovat, protože ohrožovala soukromé majetky, neustále dokladujeme, že jsme nic neporušili, že je všechno v pořádku. Pan Toman teď nemusí zdržovat, ale musí vypracovat pečlivý písemný elaborát. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Odpověď bude písemnou formou. 
	Dvě interpelace má pan kol. Jaroš.
	První interpelace je na téma jak naplnit kasu. Vaši, pane kolego?

P.  J a r o š :
	Ne, obecní. Nebude to návod s přesným popisem, jak toho dosáhnout. Jde spíše o námět. Je to klasické potvrzení jednoho z Parkinsonových zákonů. Daleko důležitější než skutečná fakta jsou názvy, které jim dáme. Jak naplnit kasu? Je jedno, zda státní, městskou nebo obecní v obcích s dvaceti či padesáti obyvateli. Radní a starostové se snaží, vymýšlejí, jindy s větším, jindy s menším úspěchem, a většina z nás to bere na vědomí a je ráda, že není na jejich místě. Najednou se zjistí, co však tatáž většina dávno ví, že obec pronajímá svůj majetek někomu, kdo provozuje činnost sice nikoli bohulibou, ale tolerovanou. Co teď? Nastupuje  opět tatáž většina z nás – redaktoři, mentoři, lektoři atd., a těm, kteří vymýšlejí, tvoří a budují, nasadí v mžiku psí hlavu.
	Jak zavést pořádek? Názory spolehlivě plní stránky novin, a nejvíce snad píše teta z Berouna, protože ta je tím pravým strážcem morálky. Cituji titulek, pro který jsem použil název jednoho z Parkinsonových zákonů, který zní: už dost, zastavte to, zástupci státu a měst mají chránit morální hodnoty a ne pronajímat obecní majetek pochybným firmám – nevěstinec v tržnici atd. 
	Co k tomu dodat? Snad jen to, že by nemělo nám ostatním, kdo pro obecní prospěch máme po ruce „nerady“ a mnohdy nekompetenty uniknout – třeba zpráva toho typu, že za požár v Chile zaplatí Česko statisíce dolarů. A teď – babo, raď. Otázka zní: budu to platit také já? Odpověď zní: ano. Proč? To nikdo neví. 
	Možná si myslíte že tyto dva fakty s předchozí úvahou nesouvisí. Říkám, že ano, protože Kartago musí být zničeno. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	To byla první politologická úvaha, která nebyla interpelací. 
	Druhá interpelace je na téma Praho, spěchej do Evropy.

P.  J a r o š :
	Je to na ředitele Magistrátu. Jako mnozí z nás se chci vyjádřit k výsledkům letošní zimy. Dala nám za vyučenou. Je potřeba říci, že solidně v boji s problémy letošní zimy obstála TSK. Kdo neobstál, byli řidiči aut, kamionů a my ostatní, kteří jsme v té době byli v Praze či jinde. Nedívám se na problém jako uživatel komunikace, ale jako ten, kdo musí přiložit ruku k dílu. Tady se s blábolením nevystačí, jestli to byl úklid sněhu tady v Praze nebo na horách, to je jedno. 
	Kdo také neobstál, a to je mottem interpelace, byli majitelé domů a chodníků, kteří možná v té době koncipovali žalobu do Strassburgu, ale že chodci klopýtali v rozbředlé břečce, to jim nevadilo. Nikomu se do problému řešení úklidu chodníků nechce, možná příští zimu bude lépe. 
	Chtěl bych zvednout solidní diskusi na téma domovník, jak je to zvykem v jiných zemích. Byla zde několikrát citovaná Vídeň. Tam s tím měli velké problémy. Seriozně se tím zabývají, že by se povolání domovník mělo dokonce
(pokračuje Jaroš)

objevit brzy jako učební obor, kde by kromě technické a řemeslné schopnosti měl mít takový člověk i komunikativní a psychologické schopnosti. Proč to nezkusit i u nás?
	Vrátím se k předchozímu. Hledáme stále peníze. Myslím si, že nazrála doba, kdy TSK by mohla být akciovou společnosti, a to nejen pro schopnost dostát a ustát s tím spojené úkony a problémy, ale třeba i proto, abychom DPH mohli solidným způsobem proúčtovat tak, jak je běžně u těchto firem zvykem. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Na vaši interpelaci bude odpovězeno písemně. 
	Další intepelující je pan kol. Kasl – prodeje památek a reorganizace hl. m. Prahy.
	
P.  K a s l :
	Má první otázka se týká osudu Richterových domů. Dozvídáme se z médií, že město uvažuje prodej památek, které patří k tomu nejcennějšímu, co máme. Bylo by dobře, kdyby tyto úvahy byly zhodnocovány, když se pouští na veřejnost. Myslím si, že si zbytečně zaděláváme na problémy. Památky prodává málokteré město na světě. Neumím si představit, že by Řím nebo Londýn prodávaly památky, které má v majetku. 
	Jiná věc je jejich využití. Tam souhlasím, jak byly Richterovy domy na zlomu totality a nového systému rekonstruovány, nejsou ideální z pohledu jejich využitím a myslím si, že ani ne z pohledu památkového, nesou jasné stopy koncepce, jak se památky rekonstruovaly tehdy. To ale neznamená, že by se měly prodávat. Dokonce i hotelové využití můžeme vítat, je to určitě zajímavější než mrtvé kanceláře. Dům bude živější, bude lépe fungovat, stále ale může zůstat v majetku města. 
	Nerad bych poukazoval na smutný osud Hybernů, které byly zastaveny v jedné lotynce a dnes není nástroj, co s nimi udělat. Táhne se to přes 8 let.
	Druhá část se týkala reorganizace Magistrátu. Nejhorší je nekomunikace. Když jsme chystali rekonstrukci Magistrátu kolem r. 2000, byly kolem toho odborné diskuse v rámci pracovní skupiny, komisí a výborů. Teď jsme se dozvěděli – a jen částečně – na výboru pro územní rozvoj, co se chystá. Dozvídáme se z novin o tom, že radnice výrazně zeštíhlí, že byl proveden audit. Za klub ED bychom tento audit rádi viděli – personální audit, o kterém se hodně mluví, ale málokdo ho asi viděl. Rekonstrukce ale podle mého názoru probíhá chaoticky, zmateně a připomíná vtip, který jsem uváděl – s velkým rámusem při přesýpání kýble. Úspory se dějí tak, že se likvidují sekretářky a nepohodlní vedoucí odborů při slučování, pracovníci se převádějí z Magistrátu do příspěvkové organizace. Tím opticky ubudou a úkol bude splněn.

(pokračuje Kasl)

	Nevím, kdo z vás viděl tabulku, která nám byla předána na výboru pro územní rozvoj. Ruší se sekce, ale současně jsou odbory v nějakých skupinách. Formálně jsme zrušili sekce, ale máme je řazeny pod nějakého zástupce ředitele.
	Naprosto nelogicky je např. likvidován odbor zahraničních vztahů. Naivně jsem si na výboru zahraničních vztahů ještě myslel, že je odbor fondů EU vrácen jako oddělení do zahraničních vztahů jako kdysi vznikl, když se začalo hovořit o budoucím vstupu do EU. Je to tak, že se zahraniční vztahy staly oddělením v odboru fondů EU. Logiku nechápu, těžko ji někdo vysvětlí. Navíc ještě odbor fondů EU, který se zabývá financováním, je zařazen ve skupině pod zástupcem ředitele Sklenáře, odbor se jmenuje vnější vztahy. Naprostý hybrid a paskvil. 
	Podobně již zmiňovaný odbor územního plánu není pod paní ředitelkou Kubíkovou, která je zástupkyní ředitele Magistrátu, ale je pod panem Sklenářem.
	Byly spojeny odbory, které v r. 2000 byly rozdělovány a v průběhu minulých let z logiky rozdělení výkonu státní správy a samosprávy. Budiž, tato rada má jinou koncepci, nevidí jako konflikt zájmů, když jeden odbor si něco schvaluje a současně to vykonává. Odbor životního prostředí jako odbor výkonný v oblasti životního prostředí byl oddělen od správy zeleně, od toho, kdo by se měl řídit těmi rozhodnutími. I městská zeleň se musí chovat v rámci nějakého právního prostředí. To je jedna z mnoha drobných připomínek.
	Likvidovaný odbor kultury, který je zapojen do odboru památkové péče. Kdysi dávno byl v odboru kultury a památkové péče, ale byla mnohem menší váha na odboru památkové péče, spíše to bylo tak, že památková péče byla přívěškem odboru kultury. Dnes máme výkonný, bohatě personálně dimenzovaný odbor památkové péče, který dnes pohlcuje oddělení kultury. Nemyslím si, že je to šťastná cesta. Především my, zastupitelé, jsme neměli šanci se k tomu vyjádřit. 
	Druhá interpelace je k trase metra D. Před několika měsíci jsem připomínal, že máme vzletné úvahy o olympiádě a infrastruktuře, ale neřešíme to, co je prioritou města, a to je příprava a následné budování trasy metra D, to znamená trasy, která je paralelní s trasu C. Kdo jezdíte z Jižního Města, víte, jak je trasa přetížená, jak je na hranici 90vteřinového intervalu, jak je tam tenká nitka Nuselského mostu a jak by trasa D měla pomoci městu nejen ve výjimečných případech, ale i při normálním režimu chodu města. Trasa metra D se měla stavět okamžitě po vybudování prodloužení do Letňan – 4C2. Bohužel, dnes v r. 2005 se nepřipravuje, práce jsou zastaveny. Je to projev fungování této radnice, kdy se úředníci bojí předkládat návrhy, kdy populistické názory na prioritu prodlužování trasy metra A na letiště zabrzdily práce na dohodnutém, byť ve variantách, metru D. Dokonce ve včerejších novinách mystifikuje pan primátor a pan radní Šteiner o tom, že se vše chystá a vše běží, že je to jen 
(pokračuje Kasl)

problém financí. Pan primátor, který tvrdí, že vykládám nesmysly, tak říká, že obě trasy jsou stejně důležité. Tvrdím, že pan primátor lže a vykládá nesmysly. 
	Prodloužení trasy metra A je sice budoucím výhledovým řešením, ale není prioritou, nebylo nikde schváleno, je to populistický názor Prahy 6, nic jiného. Samozřejmě se trasa A musí prodloužit z kulatého Vítězného nám. směrem na Veleslavín, pan zřejmě na Petřiny a možná na Dědinu, možná na letiště a možná také do Řep nebo na Zličín. Je to ale priorita poslední v pořadí všech vyjmenovaných. Trasa metra D je uvedenou prioritou, je zdokumentována ve fázi pro územní řízení, má varianty lehké a těžké. Sám pan Šteiner se překvapivě po nástupu začal vyjadřovat ve prospěch lehké varianty. Budiž, i já jsem pro ni byl kdysi. Řešme ale trasu metra D. Trasa metra D je životně důležitá a tady se hazarduje s perspektivou. Toto město za fungování této rady pouze stříhá pásky na všech stavbách, které byly připraveny, rozběhnuty, financovány a zahájeny za našeho fungování minulé rady. Žádná koncepční stavba se nepřipravuje.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Chtěla by v tuto chvíli reagovat spousta členů rady. Chtěl bych říci, že i v minulém volebním období zde na této radnici byla koalice ODS s ČSSD. Nebyla to jiná rada a jiná koalice. Posléze se někteří změnili. 
	První reaguje kol. Šteiner, poté pan nám. Bürgermeister.

P.  Š t e i n e r :
	Vzhledem k tomu, že bylo řečeno, že mystifikuji, rád bych ústně odpověděl, ocitoval fakta a nikoli domněnky.
	V závěru loňského roku byla dopracována studie, která byla rozeslána příslušným orgánům a organizacím. Jednalo se o prověření trasy D metra v celém úseku stanic Písnice až Hl. nádraží, zejména porovnání tzv. lehkého metra s variantou podzemní a částečně povrchovou, to znamená na estakádách a s povrchovou stanicí Hl. nádraží. Studie je v současné době projednávána, zejména ve spolupráci se státními orgány. Mám na mysli zejména ministerstvo dopravy. Bohužel pan Cígler ve svém článku neocitoval některé věty, které jsem s ním do telefonu řešil, naopak skandalizační titulky o tom, že práce na přípravě metra D jsou zastaveny a odloženy na neurčito. Toto je lež. Není pravda, že by cokoli bylo zastaveno a odloženo na neurčito. V loňském roce – čtu z vyúčtování kapitoly 03 – byla tato studie v závěru roku dopracována a nyní je konzultována a zejména posuzována se státními orgány v zájmu společné výstavby drážního terminálu na Hl. nádraží, který by umožnil spojit funkce Hlavního nádraží jako terminálu příměstských železničních linek a trasy metra D, a to bez ohledu na to, zda v lehké nebo klasické variantě. 
	S touto otázkou samozřejmě velmi úzce souvisí problematika státního podílu na financování metra. To je věc, která nás trápila za primátora Kasla a 
(pokračuje Šteiner)

stejně nás trápí za primátora Béma. Věřím, že se podaří možná díky některým budoucím vládám tuto problematiku vyřešit lépe. Nemusíme chodit tak daleko, stačí se podívat 10 let dozadu, kdy za premiéra Klause dosahovala státní dotace na výstavbu pražského metra výše mezi jednou a v některých letech 2 mld. Kč. Stačilo by vrátit se o deset let dozadu. Zapomínám teď na inflaci, na nárůst cen stavebních prací na metru, ale už jen z absolutního srovnání částek je jasné, že 420 mil. v r. 2005 je naprosto nedostačující částka. Pro úspěšné zahájení trasy metra D je potřeba vyřešit i záležitost státní účasti.
	Příprava zastavena nebyla, bude pokračovat i v letošním roce. Bude pokračovat z prostředků Dopravního podniku. V tuto chvíli by bylo velmi nezodpovědné zadat např. zpracování dokumentace pro územní rozhodnutí v situaci, kdy není rozhodnuto o technologické variantě metra, to znamená zda budeme projektovat, zda chceme, aby se projektovalo klasické metro pražského, bohužel sovětského typu, nebo zda chceme jít i v závislosti na přepravní poptávce v jižním pražském regionu na úroveň 21. století, to znamená automatického metra, pravděpodobně trochu lehčího typu. 
	Prosím, nechte několik měsíců na projednání této studie jak s útvarem rozvoje města, tak samozřejmě se státními orgány. Rádi bychom získali ministerstvo dopravy pro náš plán společné výstavby terminálu na Hl. nádraží a také „donutili“ ministerstvo dopravy ke konkrétnímu závazku z hlediska spolufinancování trasy D metra. Zahájení trasy D je plánováno na přelom let 2008 – 2009.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Promiňte, pane kolego. Prosím ostatní zastupitele, aby neodcházeli. V tuto chvíli nejsme usnášeníschopni, budu nucen zastupitelstvo ukončit a pokračovat zítra v 9 hodin. Zvažte, pane kolego, jak dlouhou budete mít ještě odpověď.

P.  Š t e i n e r :
	3,5 roku, které nám zbývají, vyplníme prací a přípravou, aby plynule po ukončení trasy 4C2 bylo možné navázat na metro D. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Počet zastupitelů v tuto chvíli klesl pod 36, v souladu s jednacím řádem bychom měli ukončit. Máme zde ale posledního interpelujícího, který by chtěl odpověď písemnou formou. 
	Technicky pan Hvížďala.

P. H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem poděkovat panu předsedajícímu schůze, protože na poměrně rozumnou interpelaci pana Kasla odpovídal pan radní Šteiner takovými bláboly skoro pět minut, daleko delší dobu než mluvil interpelující. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Ještě chce reagovat pan radní Klega na interpelaci pana radního Kasla.

P. K l e g a :
	Na téma Richterovy domy odpovím písemně.

P.  Š t e i n e r :
	Byl bych rád, aby se pan dr. Hvížďala choval slušně. Nikdy jsem se nerozpakoval nazvat jeho příspěvky pravými jmény, ale za blábol bych si je nedovolil označit. Buďte slušný, kolego, dnes v novinách blábolíte o etickém kodexu takové věci, že bych od vás čekal vůči kolegovi ze zastupitelstva větši slušnost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím, abychom nezneužívali faktické připomínky všemi směry. 
	Pan kol. Hošek.

P.  H o š e k :
	Mám velice krátkou interpelaci o reorganizaci, nicméně Jan Kasl o reorganizaci Magistrátního úřadu mluvil. Zmíním jen jednu věc – oblast kultury.
	Domnívám se, že dlužíme jednu drobnost. Dnes jsme brali na vědomí odchod tajemnice dr. Heleny Brabencové, která byla dlouhodobou vedoucí odboru. Myslím si, že byla oporou všech radních od r. 1994. Domnívám se, že si zasloužila aspoň drobné poděkování. Pokud se tak neučinilo ze strany těch, kteří dnes jsou radními, dovolím si jako člen kulturního výboru poděkovat za její práci. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vzhledem k tomu, že ostatní interpelující chtějí odpověď písemně, předám to řediteli úřadu, který to zajistí. 
	Děkuji vám, vážení kolegové, za účast a končím zastupitelstvo.