STENOZÁPIS 
z 31. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 20. 10. 2005

Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, vážené paní starostky, vážení páni starostové, dámy a pánové, vážení hosté, zahajuji 31. zasedání ZHMP a velmi srdečně vás všechny vítám.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno, všichni členové ZHMP na něj byli řádně pozváni. 
	Dovolte mi, abych připomněl, že i dnešní průběh zasedání zastupitelstva se přenáší na internetových stránkách www.praha-mesto.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina zastupitelů hl. m. Prahy. Zaprezentováno je 56 zastupitelů. Písemně se omlouvali zastupitelé pan Gregor, dr. ing. Ludvík, paní mgr. Halová, pan dr. Hošek, pan ing. Jírava, pan starosta Jančík přijde později, pan zastupitel Kroch přijde později, a také se omlouvá z neúčasti na dnešním zasedání pan Urban. Pan Stádník přijde také později. 
	Dovolím si požádat o ověření dnešního zápisu ze zasedání pana ing. Jiřího Kaňáka – děkuji. Měl jsem původně v úmyslu požádat pana kol. Stádníka, ale s ohledem na skutečnost, že ho zde nevidím, dovolím si požádat pana kol. Kováříka. Děkuji.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání. Dovolím si doplnit – k bodu 11, tisk Z 853, vám byla dodatečně rozdána informace, která je dnes součástí vašich materiálů.
	Mimo návrh pořadu jednání vám byly navíc na stůl rozdány materiály, které nejsou uvedeny v samotném návrhu pořadu jednání. Tyto materiály rada projednala 18. října letošního roku a s ohledem na jejich význam a důležitost je doporučuje zařadit na dnešní jednání zastupitelstva. Jedná se o tisk Z 907 – návrh na poskytnutí účelové neinvestiční dotace MČ Praha 16, Radotín, na havarijní opravu topného kanálu pro školy. Dovoluji si navrhnout, aby tento tisk byl zařazen za bod 7 jako bod 7/2.
	Dále tisk Z 983 – návrh etap projektu dlouhodobé pomoci městu New Orleans zaměřené na obnovu v oblasti kulturního dědictví po živelné katastrofě. Návrh byl projednáván na předchozím zastupitelstvu. Tento tisk se doporučuje zařadit za bod 14 jako bod 14/2.
	Dále tisk Z 981 – návrh na úpravu rozpočtu v kapitole 04 – doporučuji zařadit na pořad jednání za bod 20 jako bod 20/2. Jedná se o úpravy v kapitole školství tak, aby bylo možné je zrealizovat ještě do konce kalendářního fiskálního roku. 
	Klub Evropských demokratů nežádá zařadit na základě včerejšího projednání materiál – dovolím si v této souvislosti, až skončím s představením dodatečně zařazovaných návrhů na zařazení tisků, předat slovo panu mgr. Fischerovi. 
	Do bloku k informaci vám byly navíc rozdány tisk Z 982 – shrnutí výsledků kontrol provozoven, ve kterých dochází k nákupu použitého zboží bez dokladů nabytí, přijímání do zastavárny, problém, který byl opakovaně řešen na úrovni bezpečnostního výboru, rady a dalších orgánů města. Tato informace může být pro řadu z vás zajímavá i s ohledem na zákonodárnou iniciativu hl. m. Prahy.
	Následně tisk Z 003 – informace o pracích k novému modelu dotačních vztahů hl. m. Prahy k městským částem. Na základě 

(pokračuje Bém)

projednání těchto dotačních vztahů k městským částem je na základě jakési předběžné dohody, která byla učiněna.
	Dovolím si předat slovo panu mgr. Fischerovi.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, klub Evropských demokratů zpracoval tisk Z 984, který se týká změny etického kodexu, který jsme přijali na zastupitelstvu v březnu jako etickou normu upravující naše jednání a chování v souvislosti s výkonem mandátu. Dospěli jsme k všeobecné politické shodě, a proto hlasování bylo téměř jednomyslné.
	Vzhledem k tomu, že po přijetí etického kodexu došlo k tomu, že Ústavní soud svým nálezem zrušil novelu zákona o střetu zájmů, na který naše norma etického kodexu poukazuje, stává se ustanovení prázdným. Dospěli jsme k závěru, že bude správné, abychom formálně vypustili jednu větu a zařadili jinou větu, která bude říkat o tom, jak splníme své dobrovolně přijaté povinnosti vyplněním tabulky a odkazem na tabulku. 
	Vzhledem k tomu, že jsme tisk vypracovali ve čtvrtek a na politickém grémiu bylo řečeno, že politické kluby neměly dosud možnost tento tisk projednat, tak z tohoto důvodu jsme se rozhodli, že na dnešní jednání tento tisk nezařadíme. Požádáme politické kluby, aby k němu zaujaly stanovisko a předložíme to na příštím jednání zastupitelstva. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane magistře. Za tento přístup velmi děkuji. Zapomněl jsem ještě doplnit, že tisk v navrženém pořadu jednání s poř. číslem 24/21 je navržen na základě včerejšího projednání zastupitelstva MČ Praha 8 nebo snad její rady ke stažení. Prosím, vyřaďte si ze svých programů tisk Z 964, poř. č. 24/21.
	Dámy a pánové, v této chvíli bych si dovolil konstatovat, že nejsou další připomínky k navrženému pořadu jednání a mohu tedy uzavřít rozpravu. Zároveň požádám o hlasování k tisku Z 907 – návrh na poskytnutí účelové neinvestiční dotace MČ Praha-Radotín, havarijní oprava topného systému školy. Přistupme k hlasování.
	Kdo souhlasí se zařazením tohoto tisku? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Dále si dovolím navrhnout hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 983 – návrt etap dlouhodobé pomoci městu New Orleans, zaměřené na obnovu v oblasti kulturního dědictví po živelné katastrově. 
	Kdo je pro zařazení tohoto tisku? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Nechám hlasovat o zařazení tisku Z 981 – návrh na úpravu rozpočtu na r. r. 2005, kapitola 04-školství.
	Kdo souhlasí se zařazením tohoto tisku? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Dovolím si nechat hlasovat o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem dnešního pořadu jednání? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, dovolím si předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: předseda pan ing. Kovářík, členové pan ing. Hejl, pan zastupitel Slezák, pan mgr. Fischer, pan dr. Hvížďala, pan zastupitel Zajíček a za nepřítomného Petra Jíravu si dovolím požádat 
(pokračuje Bém)

některého z dobrovolníků, kdyby byl tak laskav a stal se dnes členem návrhového výboru. Pan kol. Witzany, děkuji. Tajemnicí výboru navrhuji paní dr. Martinu Děvěrovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Má někdo dotaz k tomuto návrhu? Nemá. 
	Mohu si dovolit nechat hlasovat o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Požádám o řízení jednání pana nám. Bürgermeistera. Můžeme přistoupit k projednání prvního pořadového bodu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Jedná se o tisk Z 722 – návrh informační strategie hl. m. Prahy. Předkládá pan primátor. Máte slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, je to poprvé s velkou pravděpodobností si dovolím tvrdit v novodobé historii města, kdy na takovémto fóru městského zastupitelstva projednáváme materiál, jehož cílem je v konečném produktu moderní sofistikovaná, jednoduchá, transparentní a zároveň efektivní veřejná správa využívající informačních technologií, jakýsi „e-government“ nebo „e-town“. Mohu jen doplnit, že to nemůže nikoho překvapit v době dramatického nárůstu významu moderních informačních technologií ve všech oblastech našeho života včetně veřejné správy. Připomenu, že hl. m. Praha má ve svém vedení politickou koalici, která ve svém programovém prohlášení pro volební období 2002-2006 se zavázala k podpoře informačních technologií a ke kultivaci informační strategie tak, aby byly naplněny aspoň některé z hesel, které jsem na začátku uvedl.
	Že je potřeba moderní informační strategie pro Prahu nezpochybnitelná, že je ale zároveň reálná a že její zpracování nám dokonce ukládá legislativa a některé další dokumenty jako např. zákon o hl. m. Praze, Statut hl. m. Prahy, ale také strategický plán hl. m. Prahy i standardy ISVS pro náležitosti životního cyklu informačního systému – to je jen doplnění na okraj.
	K čemu má informační strategie sloužit? Nechci zdržovat čas vymezený jednání zastupitelstva a ani nechci znevažovat čas každého z vás, protože jsem přesvědčen, že si to vše dovedeme představit. Jedná se o zásadní koncepční dokument, který stanovuje mantinely a základní cíle, kam bychom se chtěli dostat, definuje přesná jednoznačná opatření, jak se k těmto cílům dostat a v základních osách definuje i předpokládá objemy finančních nákladů.
	Nákladovost realizace informační strategie, která je obsažena v části projektu, který se jmenuje Akční plán, se pohybují cca kolem 500 mil. Kč ročně. Jedná se ve střednědobém šestiletém výhledovém období do r. 2010 asi o částku 3 mld. Kč. Proto jsem se také rozhodl a dovolil jsem si tento materiál předložit pro projednání ZHMP. 
	Je zřejmé, že v počáteční fázi tyto investice asi budou vyšší. S postupem času a s postupnou realizací jednotlivých projektů budou růst i provozní náklady, ale vstupní investiční kapitálové výdaje budou naopak klesat.
	Hodnotit v této chvíli finančně ekonomické přínosy s ohledem na nákladovost je nezbytné, nicméně asi by si to zasloužilo možná dvouhodinovou přednášku nebo denní seminář, a to nechci udělat. Proto bych si dovolil odkázat na možnou diskusi k tomuto materiálu s tím, že je nepochybné, že vyšší transparentnost v systému veřejné 
(pokračuje Bém)

správy s použitím moderních informačních technologií bude nepochybně užitečným nástrojem nejen pro nás, ale i pro Pražany. Předpokládám, že v konečném důsledku právě použití moderních informačních technologií dokáže zlevnit pracovní sílu a provozní náklady hl. m. Prahy a předpokládám, že se ve střednědobém horizontu projeví na optimalizaci nebo racionalizaci Magistrátního úřadu a dalších na něj navázaných městských subjektů ve smyslu snižování provozních nákladů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za zprávu předkladateli. Otevírám rozpravu. Do ní je první přihlášena kol. Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Děkuji za slovo. Vítám aktivitu pana primátora ohledně využití služeb e-governmentu v hl. m. Praze, ale nemohu se zdržet  toho – není to zaměřeno vůči vám osobně, pane primátore, nemůžete zpracovávat takovéto materiály sám – že jsem materiálu věnovala poměrně hodně pozornosti, četla jsem ho několikrát, a musím bohužel konstatovat, že jsem z toho jelen. Vůbec netuším, co hl. m. Praha chce dělat, v jakém časovém horizontu, jaký je celkový cíl, kam nás to má přivést.
	Na ukázku uvedu na str. 34, bod 6.6, který považuji za poměrně významný – podporovat připravenost a dovednost uživatelů, úředníků, odborných pracovníků atd., využívání informačních a telekomunikačních technologií pro jejich práci a dosažení jejich cílů a záměrů. Když se podíváte do toho, co konzultanti odvedli za tabulku Důležitost-naléhavost, která je sice výborná konzultační pomůcka, tak zjistíte, že tam máte 4 ukazatele, které jsou všechny stejně důležité a naléhavé, a všechny jsou číslo 2. Netušila bych, co je prioritou v této oblasti. Myslím si, že je na vás, abyste naléhavě zaútočil na svého dodavatele v tomto směru, aby pro vás připravil opravdu informační strategii a ne tento trochu výsměch, snůšku nějakých myšlenek a konzultačních pomůcek, a výsledek je bohužel nula. Není to osobní kritika, ale je třeba tady trochu dát tomu nějaký řád a pořádek. Kdybych vás chtěla zkoušet, zeptala bych se, co je prvním krokem na cestě k informatizaci hl. m. Prahy a co jeho krokem posledním? Dokázal byste mi to říci?
	(Odpověď: Dokázal.)
	Ještě si neodpustím malou poznámku: jestli by bylo možné v rámci zahájení tohoto projektu dostávat usnesení zastupitelstva na CD. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Moos.

P.  M o o s :
	Myslím si, že každé moderní velkoměsto si vytváří informační prostředí, a to nejen svými institucemi a jejich statuty, ale také prostřednictvím elektronického prostředí, prostředí na síti a přístupu k informacím prostřednictvím informačních systémů. Proto vítám, že i Praha má tuto ambici a do problematiky infrastruktury města zahrnuje i informační systémy, informační technologie a hlavně propojení.
	To, co se dnes pokládá v oblasti technologií za špičkové, čím se zabývají špičkové vědecké týmy, to jsou záležitosti informačních technologií a zejména těch, které propojují lidi k vytváření virtuálního prostředí tvořivého a podporujícího dobré formy řízení.
	Kritika, kterou vznesla kol. Sedláčková, se váže asi ke stručnosti, s kterou byl materiál sepsán. Podstatou je ale rámcový akční plán, kde jsou konkrétní rysy projektů. Projekty říkají, co chceme dělat.
	Navrhuji, aby součástí tohoto záměru bylo i usazení projektu informačního prostředí hl. m. Prahy do prostředí infrastruktury, aby třeba výbor pro infrastrukturu přijal do své gesce infrastrukturu informační. Není to jen telekomunikační infrastruktura, ale informační. Není to záležitost jen telekomunikací, počítačů, výpočetní techniky, je to záležitost obsahu. Předpokládám, že jedním z vrcholů bude informační portál města, ve kterém se občan hl. m. Prahy zorientuje a dojde ke zdrojům informací, které potřebuje, a prostřednictvím portálu si bude moci vyřizovat své záležitosti. Nejen to, budou zde informace o výběrových řízeních, o postupu v těchto citlivých kauzách a budou stále na očích veřejnosti. To je nesmírná změna v kvalitě. Věřím, že tyto cíle město sleduje. 
	Co závěrem doporučuji? Aby záměr, který předkládá pan primátor, se stal tématem pro práci výboru pro infrastrukturu, protože to infrastruktura je, byť třeba informační.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dovolte mi konkrétní podnět k obecnému okruhu v rámci hlavních úkolů, které jsou formulovány ve strategii zajistit přístup k městským informacím v digitální podobě, podporovat využití městských informací v digitální podobě k dalšímu zlepšování fungování úřadu,organizací městské správy atd. Konkrétní věc jsou stohy papírů před námi. Hovořili jsme o tom již před třemi lety, že by bylo dobré umožnit záměnu těchto stoh papírů za nějakou digitalizovanou formu. Mohlo to být dávno hotové. Osobně si dovedu představit technologii, jak by to mohlo být v PD formátu, kombinace textu a skenovaných stránek na CD pro toho, kdo je schopen s tím pracovat. Druhá věc je archivace. Víme, jak je těžké materiály schovávat. Pro nás, neuvolněné zastupitele, je to nemožné. Archivace, historická práce a práce přímo na zastupitelstvu, úspora papíru atd. – naprosto konkrétní záležitost, která by byla příkladem digitalizace kvalitativní změny. Má otázka zní: vyplývá to z této strategie a kdy to nastane? 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Prvou polovinu mého příspěvku řekl kol. Witzany. Prosím, abychom se vrátili k internímu hlasování, kdo je ochoten přijímat materiály na CD. Proběhlo to tady, ale nezískali jsme většinu. Možná, že po 1,5 – 2 letech po tomto textu by mohli kolegové uznat, že by dostávali materiály na CD. Ty hromady papíru nás netěší.

(pokračuje Kasl)

	Právě tak archivace usnesení. Pochopil jsem, že je dohodnuto, že už budou na webu, ale stahovat si je sám je velmi nepraktické, tedy aspoň pro klub jedno vypálené CD, kopie si udělejme sami. 
	Druhá poznámka se týká dostupnosti informací na městském portálu a tohoto materiálu. Nepostřehl jsem tam jednu myšlenku, a to je zásada využívání otevřených datových formátů – open dokument. Souvisí to s monopolem Microsoftu, s monopolem pana Gatese a nejrozšířenějším virem na světě, který se jmenuje windows. Víme, že je velká skupina podpůrců a zastánců inuxu(?). Prosím, aby se důsledně prosazovalo, že nebude diskriminován uživatel, který nepoužívá windows, microoffice a další návazné produkty. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Habrnál.

P.  H a b r n á l :
	Přiznám se, že k tomuto příspěvku mě vyprovokoval pan prof. Moos. V prvním pololetí 2006 bude věnován jeden z výborů infrastruktury této problematice, a to v návaznosti i na rozpočet letošního roku, na diskusi, kterou jsem vedl s panem primátorem na výjezdním zasedání, na diskuse, kterou jsem měl se zadavateli tohoto materiálu, ke kterému jsem měl také své připomínky.
	Materiál beru jako materiál iniciační, to znamená ten, který má vyvolat diskusi, který je možno dopracovat a který především v oblasti času a financí naprosto nezbytně dozná změn podle toho, jak se budou vyvíjet počátky, které nejsou zcela podrobně popsány. 
	Chci ujistit pana prof. Moose, ale i všechny ostatní, že jako předseda výboru infrastruktury vnímám tuto problematiku. Bude projednána a bude jí věnována náležitá pozornost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e kr :
	Dalším přihlášeným je kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Kol. Sedláčková hledala to konkrétní. Když se podíváme na rámcový akční plán, na str. 36, máme zcela konkrétní výstupy. Některé z nich v této tabulce jsou psány tak trochu zpětně, protože některé z nich jsou z větší části hotovy. Externí partner města je na webbových stránkách města může v plné šíři využívat. Je to napsáno velmi srozumitelně. Možná pro paní kolegyni nebo pro některé z nás chybí u rámcového akčního plánu konkrétní jména garantů, abychom věděli, na koho se obracet, pokud nás některý z projektů konkrétně zajímá. Já si je ze zkušenosti většinou umím přiřadit, ale myslím si, že by možná pomohlo těm, kteří si ze zkušenosti neumí přiřadit, jména tam uvést. Zrychlilo by to hledání a možná pro někoho, kdo pod těmi pojmy si nepředstaví konkrétní výstup, který už v některých případech máme, protože např. pokud se týká projektu disponování s územím, tak např. na síti nalezneme zcela konkrétní výstupy projektu již v dnešní chvíli. Možná by jen stačilo sem k tomu připsat, co to je – pro toho, kdo si nepředstaví, že je to od územního plánu přes cenovou mapu. Možnosti, které můžeme z hlediska našich katastrálních vstupů dát veřejně, dnes jsou z větší části na síti. Myslím si, že v tomto směru bychom mohli konkrétně říci, které věci jsou hotové.
(pokračuje Kovářík)

	Drobný problém na těchto stránkách je, že se tam mnohokrát píše, jako by to začínalo v r. 2005. Možná by stálo za to přiznat, že některé projekty jsou podstatně starší než od r. 2005 a připustit, že nezačínají v 20 případech rokem 2005, ale že minimálně v polovině běží z předchozích let. Pak by to nevypadalo, že jsme se vzbudili v r. 2005 a začali teď. Jsem rád, že je to takto dáno uceleně dohromady, protože nikdy v minulosti se nám to nepodařilo sloučit takto dohromady. 
	Nejpodstatnější, co v materiálu vidím je, že na listině přihlášených nejsou příliš jména z městských části. Toto je projekt, který by měl dosáhnout toho, o čem jsme dlouhodobě snili, aby v Praze byly jednotné informace. To je maximálně možný přínos. Pokud se toto povede, bude to fantastický úspěch, mnohem větší úspěch než cokoli jiného. Jsem rád, že to nevyvolává odpor, protože nikdo z historických odpůrců se nepřihlásil. Jsem velmi rád, že se to podaří schválit. 
	K tomu, co říkal kol. Witzany. Proč ne? Na druhou stranu si ale myslím, že bychom neměli zlikvidovat schopnost těch, kteří jsou schopni z papíru číst rychleji než z digitálních médií. Nevím, kdo z vás umí číst z plochy, ale číst z digitálních médií se nedá. Je to podstatně náročnější a trvá to podstatně déle. Než přelouskám materiál na papíru, trvá mi to 2,5 hodiny, a kdybych totéž měl absolvovat na počítači, trvá mi to 5 – 5,5 hodiny. Zkuste si někdo číst materiály zastupitelstva na počítači a číst z papíru. Tam můžete snadno otáčet, protože to na papíře máte přehledné, ale na počítači si oči zkazíte. Proč ne? Dávejme to digitálně, ale tomu, kdo to chce. Nenuťme těm, kteří to nechtějí digitálně, aby to tak museli mít.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Mihaliček. 

P.  M i h a l i č e k :
	Tento materiál také vítám. Jsem asi jeden z mála, který tištěnou podobu má pod stolem a používá počítač. Nicméně mám obavu z toho, že se tady mluví o transparentnosti jen v elektronické podobě. Byl bych rád, kdybychom měli slíbenou transparentnost a přístup k informacím i v té podobě klasické. Bude stále spousta lidí, kteří nebudou mít přístup k internetu a k elektronické formě. Pro ty to musíme zachovat.
	Na druhou stranu si uvědomuji, že pokud poběží oba systémy souběžně, těžko budeme mluvit o nějakých úsporách, bude to nákladnější. Na druhou stranu je třeba si uvědomit, že čistě elektronický systém je snáze napadnutelnější. I s tím je třeba počítat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Kdo by nevítal tento materiál, že chceme zkvalitnit informovanost občanů? Na druhou stranu se chci zeptat na něco konkrétního, co mě velmi zajímá, a to je oblast veřejných zakázek. Informace v této oblasti se velmi těžce vyhledávají, je to velmi 
(pokračuje Reedová)

nepřehledné. Když to srovnáme např. s městem Plzní, které má kvalitní databázi, tak v hl. městě tato databáze chybí. 
	Chci se zeptat, zda v této oblasti také počítáme s tím, že uděláme přehlednou databázi podobnou jako v Plzni, využijeme jejich zkušenosti, a zda se také budeme snažit, aby do databáze byly zahrnuty naše příspěvkové organizace? V tuto chvíli je to naprosto roztříštěné, není v tom systém, a je jasné, že prostřednictvím veřejných zakázek jde většina rozpočtu. Má otázka je, zda se to bude také týkat veřejných zakázek.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, myslím si, že s projednávaným tiskem příliš nekoresponduje čtvrtmetrový balík tisků, který dnes máme všichni na lavicích. To jen abychom si uvědomili, že možná zde hovoříme o jakési elektronické možnosti další komunikace, ale skutečná realita je trochu jiná.
	Druhá velmi podstatná věc je, že pro většinu zastupitelů nejsou dostupné základní informace, které potřebují ke své práci. Je pravda, že po třech letech je to poprvé materiál, který je zde v této věci předkládán. Je zde příloha č. 1, která je rozsáhlejší, ale myslím si, že předkladatelé si měli dát větší práci s tiskem jako takovým. Měl mít více konkrétních údajů. Pokud hovoříme o informační strategii, je to jedna ze základních věcí, která v zastupitelstvu by měla být komunikována a schvalována a měl by zde být nelezen politický koncensus napříč politickým spektrem. Osobně se domnívám, že po třech letech dát jako základní tisk třístránkovou informaci, je nedostatečné. Myslím si, že i konkrétní vypovídající hodnoty zde uváděné jsou naprosto minimální.
	Přimlouval bych se za to, aby tento tisk byl aktualizován, dopracován, aby zde byly konkrétní údaje a abychom nedostávali informační strategii o třech stránkách. Zdá se mi to značně nedůstojné.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Dámy a pánové, dovolím si jiný názor než tady zazníval. 
	Je špatně slyšet, půjdu nahoru. Omlouvám se, ale je to způsobeno horou dokumentů, která mi neumožní naklonit mikrofon tak, aby z něj bylo slyšet.
	Dokument, který jsme dostali, je podle mého názoru relativně dobrým vykopnutím celého projektu, ale přichází relativně pozdě, mohl tady být daleko dříve. Toto je první poznámka.
	Druhá poznámka je, že se v dokumentu objevuje tabulka na str. 20, která nám říká, jak jsme od r. 2001 do r. 2003 rozvíjeli informační technologie v hl. m. Praze. Vypadá to, že to příliš rozvoj nebyl. I to by nás mělo varovat.
	Co mě zarazilo nejvíce: domnívám se, že informační strategie hl. m. Prahy není o tom, zda mi balík dokumentů bude bránit v naklonění mikrofonu u mého zastupitelského křesílka, nebo o tom, 
(pokračuje Kaňák)

jestli budeme dostávat CD nebo nikoli, ale je to o tom, jak si občan Kaňák, který nebude členem zastupitelstva, bude moci z domova prohlédnout dokumenty, které ho budou zajímat, bude moci navázat kontakt s úředníkem Magistrátu, bude se moci podívat na jízdní řád Dopravního podniku hl. m. Prahy, případně na městskou integrovanou dopravu, objednat si lístek do divadla, případně na sportovní zápas. A to je cílem této informační strategie. Usurpátorsky bych si tady nechtěl objednávat další počítače pro zastupitele a snižovat počty papírů, které mě mrzí také, ale raději si budu objednávat lístek do divadla a smířím se s tím, že budu mít na stole haldu papíru.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k závěrečnému slovu, které má jako předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dovolím si poprosit o klid a pokusím se shrnout veškeré diskusní příspěvky a otázky do jedné souhrnné odpovědi.
	Za prvé děkuji všem, kteří vystoupili v diskusi a kteří sdělili své připomínky. I to je cesta k moderní informační společnosti.
	Za druhé. Poopravím, že to není poprvé za tři roky, kdy takovýto materiál zastupitelstvo projednává, ale je to poprvé za 15 let. K těm z vás, kteří neměli tolik času se s materiálem podrobně seznámit: nemá tři stránky, samotný projekt  digitalizace správních agend úřadu má 50 stránek, ale aby bylo zřejmé, obsahuje desítky projektů. Každý z projektů má stovky stránek. Pochopte, že by nebylo optimální, kdybychom vám předkládali projekty všechny. Pro každého zájemce každý projekt je k dispozici, a to ať v digitální podobě, nebo v papírové.
	Paní kol. Sedláčková na začátku říkala, že je z toho jelen. Pokusím se ji vyvést z toho tajemného lesa a pokusím se vás, paní zastupitelko, materiálem provést.
	Začátek procesu není v r. 2005. Pokud se tato informace na portálu nebo na webbových stránkách objeví, je to nepravda. Začátek procesu je někdy v první polovině 90. let.
	Za druhé. Je nezpochybnitelné, že dnešním dnem nic nezačíná. Dovolil jsem si vám předložit materiál, který je informací, co se všechno dělá. Chtěl jsem vám říci, že to, co se dělá, bude také stát hodně peněz a že považuji za fér, abyste se o tom dozvěděli a měli možnost se nejen o tom dozvědět, ale také do tohoto procesu vstoupit možná i se svými požadavky.
	Celý projekt e-governmentu v Praze je rozdělen na čtyři základní sekce. První sekci nazvěme úřad. Na úřadu sedíme my a úředníci vykonávají práci směrem k veřejnosti. Co chceme dělat na úřadu? Chceme elektronizovat veškeré správní agendy, ať už v samostatné nebo v přenesené působnosti výkonu státní správy. Když se podíváte na jednotlivé projekty, jak jsou popsány na str. 38, samotný proces elektronizace správních agend je rozdělen do 6 subprojektů. Je to projekt pro správu a evidenci majetku, pro zavedení interoperabilní spisové služby, a to na všech úřadech a organizacích městské správy. Dovolím si tvrdit v návaznosti na mírně jízlivou a trochu ironickou poznámku Zdeňka Kováříka – samozřejmě v návaznosti na městské části. Není možné to dělat bez nich.

(pokračuje Bém)
 
	Třetí projekt je zavedení interoperabilní správy dokumentů opět ve všech úřadech a organizacích městské správy. V konečném důsledku to bude znamenat, že nebude možné, aby se dokument v systému ztratil, na každý dokument bude vidět a do každého dokumentu se bude možné digitální cestou dostat. 
	Projekt elektronizace dalších správních agend. Projekt nespecifikujeme, ale opět je zpracován a je k dispozici. Ti, kteří mají o tuto oblast zájem, mají možnost spolupracovat se mnou, s panem ředitelem Sejčkem, s panem Šulcem nebo s panem řed. Trnkou. Výbor infrastruktury o každém z projektů bude velmi detailně diskutovat.
	Zajímavým specifickým projektem v této oblasti je projekt řešení krizových situací, a to nejen v souvislosti s možnými povodněmi. Dnes je již digitalizovaný povodňový model, který nám mapuje, jak se pohybuje voda v různých hladinách a silách proudu a jak se to dotýká městského privátního majetku. Tímto je projekt specifický. Jinak obecně projekt, který je zaměřen na řešení krizové situace, může být zaměřen na řešení krizové situace, která může vypuknout v souvislosti se zemětřesením nebo s hurikánem. 
	Projekt disponování územím je další subspecies v této oblasti. 	Jedna sekce je úřad, a tady jsou tyto dílčí projekty.
	Druhá sekce je veřejnost. Co děláme pro veřejnost nebo co jsme udělali pro veřejnost? Řada z projektů nezačíná dnešním dnem, ony běží. Investujeme peníze na projektovou přípravu atd. Co se dělá pro veřejnost? Pro veřejnost byl představen portál hl. m. Prahy, jeden z projektů. Asi víte, že je připravován projekt koocentra. Tento projekt často využíváme. Využívali jsme ho, kdy jme dělali povodňové cvičení a využíváme jej i při jiných krizových situacích, v této chvíli zatím naštěstí ve fázi nácviku. 
	Další projekt pro Pražana je projekt čipová karta.
	Myslím, že kol. Reedová zmínila město Plzeň. Dovolím si tvrdit, že město Plzeň je s velkou pravděpodobností v digitalizaci nejdále. Město Plzeň je tím, kdo nás inspiroval k zavedení čipové karty pro Pražana. Nebude to fungovat jen tak, jak na závěr naznačil kol. Kaňák, že pro něj jako pro občana je důležité, aby si mohl přes internet objednat lístek do divadla. Čipová karta bude jednoduchým elektronickým instrumentem, přes který si budete moci divadlo nejen objednat, ale i zaplatit.
	Vedle portálu hl. m. Prahy je projekt jednotné podatelny hl. m. Prahy. Je to věc, která nesmírně trápí jak úředníky, tak i Pražany. 
	Projekt zajištění dostupnosti všech registrů – specifikováno v projektovém rozpracování konkrétního materiálu. 
	Projekt sledování průběhu a stavu podání. To je to, na co se čas od času odkazujete v okamžiku, kdy za vámi přijde občan a řekne, že někam dal podání, a nic se s tím nestalo. To je další projekt, který je detailně rozpracován.
	Vedle oblasti, kterou nazvu digitalizace vlastního úřadu a správních agend, je tady 7 projektů pro veřejnost.
	Třetí oblastí je oblast vlastního řízení celého systému. Na začátku jste se zmínila, jak to začalo. Řekla jste, že jste z toho jelen. Řeknu, jak to začalo. Nemohlo to začít jinak než procesní analýzou, která se podívá do procesu veřejné správy, co se jak děje, kde se to děje, kde papírů je moc nebo málo, kde se informace ztrácí, kde není možné dohledat, co se s daným dokumentem v danou 
(pokračuje Bém)

chvíli děje. Procesní analýza ukázala nějaké výstupy. Na tom se pracovalo možná 1,5 roku. Na základě těchto výstupů z procesní analýzy je tento materiál, který obsahuje vydefinované dílčí projekty, které jsou rozpracovány do stovek stránek papíru a které jsou i v digitální podobě.
	Vlastní řízení celého systému začíná procesní analýzou, ale nekončí, protože dílčí projekty jsou jak má být nastaveno organizační uspořádání informatiky. Tady bylo historicky nastaveno ve městě na úrovni městských částí, ale je evidentní, že je to neuspokojivé. Máme i dílčí projekt, který jde dovnitř struktury, který se jmenuje přenastavit organizační uspořádání. Abychom toto mohli udělat, musíme vyjít ze základních stavebních kamenů, z jakýchsi standard.
	Dalším projektem je proto zpracování základních standardů, směrnic pro řízení procesu informatiky.
	Zavedení portfolia ISCCP(?), program bezpečnosti. Zmínil to také jeden z diskutérů. Je to strašně důležité, protože v informačním systému musíte stanovit určité rozhraní přístupnosti. Všechny informace nemohou být přístupné všem a nejsou v žádném systému. Nastavování rozhraní a ochrana určité části subsystému proti zneužití zvenčí tady musí být. Je to další projekt, který bude mimořádně složitý – zavedení systému bezpečnostních opatření.	Projekt zavedení zajištění kontinuity činnosti úřadu atd., dílčí projekty úřadů organizací městské správy na zajištění provozu obměny ICT(?). Žijeme v reálném světě a procesní analýza ukázala, že jednotlivé subjekty zacházejí s různými informačními systému. Chceme je nějak integrovat – zdánlivě neřešitelná věc, která je logisticky, technologicky a hardwarově strašně složitá. Proto další oblastí je oblast řízení celého systému.
	Poslední bych nazval specializované projekty a oblast gramotnosti. Myslím, že to byl kol. Mihaliček, který řekl důležitou větu – budu parafrázovat, že je nezbytné zachovat nejen digitalizované informace a procesy, ale i papírové, protože nežijeme ve společnosti, která by byla stoprocentně počítačově gramotná. Nicméně počítačová gramotnost v Praze je jedna z nejvyšších v České republice i v Evropě. Myslím, že dosahuje asi 70 %. Naším cílem musí být počítačovou gramotnost průběžně zvyšovat, ale také zvyšovat počítačovou gramotnost ve vztahu k dílčím projektům těch institucí a subjektů, které se systémy budou zacházet.
	Proto ve 4. oblasti projekt školení úředníků, pracovníků organizací městské správy se zaváděním nových technologii, projekt informačních technologií, vzdělanosti, pražských vzdělávacích institucí.
	Nechtěl jsem vás s tím na začátku otravovat, je zřejmé, že se o tom dá mluvit dlouhé hodiny, ale považuji za důležité to říci. 
	Řada agend může být v konečném důsledku outsoursována. Klademe si otázkou: které z agend můžeme outsoursovat? Budeme to sledovat prostřednictvím projektu analýzy, návrh přechodu na některé modely outsoursingu. 
	Tolik pro paní zastupitelku Sedláčkovou, aby z toho nebyla jelen.
	Děkuji panu prof. Moosovi za to, že pochválil snahu. Informační výpověď materiálu je omezena, je to dáno rozsahem. Nechtěl jsem vás zavalit 500 stránkami dokumentů, myslím si, že 50 stránek textu je 
(pokračuje Bém)

slušné. Nejsou to žádné tři stránky, jak se zmínil myslím kol. Hvížďala. 
	Kol. Witzany říká, že stohy papíru mu otravují život a kdy konečně budou materiály převedeny pouze do elektronické digitální podoby. V tomto hledu mám jediný zájem, abyste vy byli spokojeni. Připomínám, že tuto debatu jsme tady již vedli a že součásti debaty byl závěr. Jmenuje se – my to v papírech chceme. Proto to je v papírech. Když zastupitelstvo řekne, že to chce na CD, bude to na nich. 
	Honza Kasl říká, že chce aspoň jedno CD na klub. Ano, bude. Když budete chtít 10 CD na klub, bude jich 10. Je to samozřejmě servis, o který se musí postarat úřad a o který se postará pan ředitel úřadu, který tady sedí a slyší to. 
	Pan kol. Habrnál zmínil výjezdní zasedání. Bavili jsme se tam o finančních implikacích. Řekl jsem, že investiční náklady na začátku se pohybují v řádech půl miliardy Kč ročně. Postupně do r. 2010 klesají, ale narůstají povozní náklady. Jak narůstají provozní náklady na správu a řízení systému, tak budou klesat provozní náklady v jiných oblastech veřejné správy, kde naopak systém přinese zjednodušení.
	Kol. Kovářík se ptá, kteří jsou garanti za jednotlivé projekty. Každý si to dokáže přečíst. Vzdělávání úředníků nemůže dělat nikdo jiný než ředitel úřadu, stejně tak projekt analýzy přechodu na modely outsoursingu. Naopak projekty, které jsou zaměřeny na vztah k veřejnosti, čipová karta, portál hl. m. Prahy, elektronická jednotná podatelna – to jsou projekty, s kterými můžete chodit za mnou. 
	Pak tam jsou složité projekty, které se jmenují systém a řízení. Těm moc nerozumím, s tím za mnou nechoďte, neposkytl bych vám adekvátní informace, ale pan kol. Šulc a pan ředitel Sejček stoprocentně ano. Potažmo je možné adresovat úřadu. 
	Pak jsou tady věci, které se týkají samotného úřadu, kde mám některé fajnovosti, o které se individuálně zajímám, a proto o nich něco vím. To je postupná elektronizace správních agend s cílem dostat všechno do elektronické podoby. Samozřejmě že dostat všechno a operovat s elektronickou podobou dnes naráží na legislativní prostředí, na zákon o elektronickém podpisu atd. To vše přichází v době, kdy je s velkou pravděpodobností jen otázka času, kdy se legislativní prostředí vytvoří nebo stabilizuje tak, aby veřejné správě poskytlo možnost projekty realizovat nikoli ve smyslu poskytované informace, ale ve smyslu řízení a vztahu občan – stát a občan – veřejnost. 
	Kol. Mihaliček – bezpečnost a počítačová gramotnost, už jsem se o tom zmínil.
	Pní zastupitelka Reedová – Plzeň. Bereme si příklad, intenzívně spolupracuji s panem primátorem i s bývalým primátorem, dnešním senátorem, jak s kol. Kalousem, tak Schnebergrem. 
	Veřejné zakázky – i tady se necháváme inspirovat. I ty budou v rozumné podobě srovnatelné s plzeňskou dostupné v elektronické podobě. Včera se mě jeden redaktor Respektu zeptal: proč nám nedáte všechny informace o veřejných zakázkách? Říkám: jaké informace? Proč nám nedáte všechny projekty, které se přihlásily, všechny zájemce se vším všudy. Ptám se: chcete tím u stavebních zakázek celou projektovou dokumentaci? To chceme. A myslíte si, že by vám to
(pokračuje Bém)

stačilo k tomu, abyste mohli posoudit systém řízení veřejné zakázky? Říkám mu: kdybyste si to myslel, je to omyl, protože k tomu potřebujete zadávací dokumentaci a být účasten celého procesu výběru v příslušné výběrové komisi, jinak to není možné zkontrolovat. A od toho jsou na úrovni hl. m. Prahy a veřejné správy obecně kontrolní orgány, kontrolní výbory, je možné podat stížnost, jsou různé audity, máme forensní audit, děláme některé zakázky, máme auditovány veřejné zakázky zhruba od r. 2002. Děláme to a budeme to dělat dál. 	Jinými slovy: všechno není možné dát do digitální podoby bez bezpečnostních rozhraní přístupnosti k informaci. Není to možné, byť pan redaktor Respektu tento požadavek měl, pokusil jsem se mu vysvětlit, že to není z hlediska systému a platné legislativy možné. Ale to, co dělá Plzeň, s velkou pravděpodobností zavedeme i na úrovni hl. m. Prahy.
	Omlouvám se za daleko delší vystoupení v závěrečném slově než na začátku. Chtěl jsem na začátku šetřit čas, ale jak se ukazuje, byl to mylný předpoklad.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Nevím, o čem máme hlasovat. K materiálu byly dány protinávrhy. Protinávrh kol. Sedláčkové, který v bodě I. mění slovo „schvaluje“ na „neschvaluje“ a ukládací část radě mění na „ukládá radě, aby zadala přepracování návrhu informační strategie s důrazem na jasné stanovení jednotlivých kroků k zavedení e-governmentu v hl. m. Praze“.
	Druhý je doplňující návrh pana kol. Moose. Ukládací část radě – aby zajistila pravidelné projednávání postupu informační strategie ve výboru pro infrastrukturu.  
	Toto jsou protinávrhy, ke kterým by se měl vyjádřit předkladatel. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím pana primátora, aby se vypořádal s dvěma protinávrhy.

Prim.  B é m :
	Zeptal bych se paní kolegyně Sedláčkové, zda po vysvětlení, co všechno informační strategie znamená a co je obsaženo v těch 50 stránkách dokumentu, kde jsme se snažili vás šetřit, i po nabídce, že je možné, aby se paní zastupitelka osobně zajímala o kterýkoli z projektů, trvá na protinávrhu?

P.  S e d l á č k o v á :
	Tentokrát si dovolím trvat na protinávrhu. Pro mne jako zastupitele, přestože mám odborné informace v této oblasti, je kritické to, že nevidím vůbec pořadí projektů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím jen technicky, už jsme v závěrečné fázi. 

Prim.  B é m :
	Trváte. Mohu než pokrčit rameny a nevěřícně kroutit hlavou. S tímto protinávrhem nesouhlasím.

P.  K o v á ř í k :
	Pak je zde doplňující návrh pana kol. Moose ukládající radě, aby zajistila pravidelné projednávání postupu informační strategie ve výboru pro infrastrukturu.

Prim.  B é m :
	S tím nemám naprosto problém, jak řekl předseda výboru infrastruktury, je to plánováno. Je to jen potvrzení toho, co děláme. S tímto doplňujícím návrhem souhlasím. 

P.  K o v á ř í k :
	Můžeme hlasovat o prvním protinávrhu:
	bod I. neschvaluje, a ukládací část se mění tak, že ukládá radě, aby zadala přepracování návrhu informační strategie s důrazem na jasné stanovení jednotlivých kroků k zavedení e-governmentu v hl. m. Praze. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Hlasujeme o protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožnil. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 13-30-15. Tento protinávrh neprošel.
	Nyní můžeme přikročit k usnesení jako celku. Provede nás předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K návrhu usnesení tisku Z 722. Návrh usnesení ve znění předloženém radou doplněný o ukládací část akceptovanou panem primátorem: v bodě II.1.2 – ukládá radě, aby zajistila pravidelné projednávání postupů informační strategie ve výboru pro infrastrukturu. 
	S tímto doplněním návrh usnesení k tisku tak, jak byl předložen.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-4. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk Z 931 – návrh na udělení ceny Stříbrné medaile hl. m. Prahy a poskytnutí finančního daru. 
	Slovo má předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, tragická událost zavražděného Michala Velíška na Karlově nám. v situaci, kdy se snažil pomoci životem ohrožené ženě, která byly napadena útočníkem – té život zachránil, sobě ne - tento příběh všichni známe, myslím, že ve všech z nás vyvolává stejné pocity hrůzy, vzteku, agrese, zároveň enpatie nebo sympatie, pochopení a ochoty pomoci postižené. Po Michalu Velíškovi zůstala vdova a malá holčička. 
	Dovoluji si předstoupit před vás s návrhem na udělení ceny Stříbrné medaile hl. m. Prahy in memoriam Michalu Velíškovi za projevení mimořádné odvahy a záchranu života druhého člověka.

(pokračuje Bém)

	Za druhé si dovolím navrhnout poskytnutí peněžního daru ve výši 300 tis. Kč pozůstalé paní Ivě Velíškové.
	Kromě Stříbrné medaile je také třeba dodat, že takovéto ocenění je spojeno s peněžitou částkou ve výši 100 tis. Kč. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je první přihlášen kol. Blažek.

P.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych ještě doplnit slova pana primátora, neboť se rada města při projednávání návrhu udělení Stříbrné medaile hl. m. Prahy a poskytnutí finančního daru zabývala i dalšími skutečnostmi, o kterých jste pravděpodobně již byli informováni médii. Budu na příštím zasedání v listopadu předkládat návrh na zřízení nadačního fondu, který by měl především mít za účel zajištění obětí násilných trestných činů na území hl. m. Prahy, případně osob, které jsou díky násilné činnosti handicapovány a je ztížena jejich možnost uplatnění a možnost jejich výdělků Současně by se tento nadační fond měl starat i o příslušníky integrovaného záchranného systému, kteří dojdou k újmě během své činnosti ve prospěch Prahy a jejích občanů.
	Říkám to zde proto, že tento návrh je již ve fázi téměř finální a bude projednáván v listopadu na těch výborech, které si vyžádají projednávání tohoto návrhu. Bude to nejprve projednáváno ve výboru bezpečnostním a následně to v listopadu bude zastupitelstvu předloženo.
	Stejně tak jsem prověřil na základě úkolu uloženého mně radou, zda legislativa, která v této chvíli platí na území České republiky, je adekvátní a zda ti, kteří jsou poškozeni, mají dostatečné odškodnění jak z hlediska výše, tak i šíře. 
	Myslím si, že s největší pravděpodobností také přijdu s návrhem na novelu příslušného zákona, neboť jsme po analýze zjistili, že se domníváme, že by tato legislativa měla být poněkud rozšířena a pomoc při odstraňování následků by měla být daleko plošnější. Proto pravděpodobně s návrhem novely příslušného zákona sem zde přijdu, opět po projednání v příslušných výborech.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, chtěl bych za klub KSČM podpořit tento materiál. Zároveň chci říci, že náš klub věren svému volebnímu programu podpoří všechny rozumné kroky k tomu, aby zločin opustil hl. m. Prahu. Myslíme si, že je třeba velice důsledně proti těmto nešvarům, které jsou, vystoupit.
	Pokud vznikne nadační fond a náš klub ho podpoří, chceme ho podpořit i určitou rozumnou finanční částkou, aby tento fond začal být naplňován.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Několik reakcí – nejprve k samotné akci. Myslím si, že to, co se odehrálo na Karlově nám., je symbolika, která není první. Teď jsme si ji všimli, pan Velíšek je symbolem. Správně kolegové připomínali, že zásahů, kdy lidé nedbali lhostejnosti a utrpěli zranění, bylo více. Teď nastala doba, kdy se stal pan Velíšek symbolem nelhostejných. Rozhodně je to případ, který si zaslouží naši úctu. 
	Navrhuji, abychom při schvalování Stříbrné medaile uctili jeho památku minutou ticha. To by bylo také dobrým doprovodem tohoto aktu.
	Druhá poznámka je k nadačnímu fondu Bezpečná Praha. Jsem rád, že se pan nám. Blažek po 5 letech, kdy myšlenka vznikla – v r. 1999, kdy jsme s již zemřelým Radkem Charvátem, velitelem policie v Praze, vyhlašovali 7 bodů pro bezpečnost v Praze, kdy jsme se snažili založit nadační fond - byl ale blokován jako něco nesystémového, nesprávného. Velice rádi ho podpoříme. Zájem podpořit tento fond měli provozovatelé restaurací, hotelů, dražších obchodů, kteří se obávají o své klienty, kteří chodí po Václavském nám. a jiných ulicích v centru. Nadační fond je jednou z možností, jak pomoci zvýšit materiální vybavení nejen městských policistů, ale i státních. 
	Poslední poznámka. Minulé dva dny zde byl Rudolph Giuliani. Pan primátor ho mohl dekorovat, mohl mu dávat čestný klíč od bran Prahy, já jsem se s ním bavil jen v rovině pracovní. Vzpomněl jsme si na svou návštěvu New Yorku v r. 2000, kdy principem bylo rozbité okno – to znamená netolerovat malé přestupky, netolerovat drobné věci. Tam začíná problém s Policií ČR a s Městskou policií, která se nezabývá drobnými přestupky, a ty pak přerostou do střelby na Karlově nám. 
	Berme případ pana Velíška spíše jako motivaci pro jinou práci policie. To, že se nepodaří dostat jednu policii pod jedno velení, to je věc systémová, kterou nemáme možnost tady změnit. Alespoň nuťme naši policii, aby nepřehlížela maličkosti.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Většinou městskou radu tvrdě kritizuji, ale tady ji chci pochválit, protože byla první institucí, která velmi korektně a rychle zareagovala. Považuji to za velmi dobré rozhodnutí. Je dobře, že tady pan nám. Blažek hovořil o nadačním fondu. Myslím si, že bychom se měli o pozůstalé trvaleji starat. Víme, že záležitost vždycky kulminuje v době, kdy se stala, a jak neštěstí odeznívá, rychle se zapomíná. Teď jsem slyšel určité vyhlášení primátora ve vztahu k bezpečnosti ve městě. Vyhlášení je mi sympatické, protože konvenuje s mými myšlenkami a s tím, jak by městská rada a zastupitelstvo mělo velmi důrazně v této věci postupovat. 
	Byl bych pro to, aby se z této situace stala určitá symbolika. Tady někdo byl, kdo se obětoval tím, že chtěl pomoci druhému. Byl bych pro to, abychom symbol dotvořili a abychom byli schopni dlouhodobě lidem, kteří dokáží dát to nejcennější, co mají – svůj život – na oltář nás všech, se starat o jejich pozůstalé. 
	Proto bych se přimlouval, aby nadační fond po svém vzniku dostal do vínku jednu z prvních věcí, aby se postaral o pozůstalé po panu Velíškovi.
(pokračuje Hvížďala)
 
	Vždycky jsem vás nemilosrdně kritizoval – a budu i nadále, ale zde jsem vám chtěl poděkovat, že jste zareagovali takto rychle a takovou formou. U jiných se mi reakce zdály až příliš necitlivé. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dalším přihlášeným je kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Nebudu zpochybňovat onen finanční dar, ani udělení medaile – myslím, že nikdo z nás. Nechci zneužít materiálu, ale mám poznámku mimo usnesení do zápisu.
	Záležitost, která se stala panu Velíškovi, je důsledkem nějaké situace v hl. m. Praze. Neměli bychom řešit důsledek ve formě peněžitých darů, i když s tím v tuto chvíli souhlasím, ale měli bychom se zaměřit na příčinu. Domnívám se, že hrdinských činů na území hl. m. Prahy bylo v minulosti více. Pan Velíšek byl tím poslední, který tomu dal mediální rozměr, a najednou se ukázalo v celé své šíři, jaký problém tady je. Ve spojitosti s návštěvou pana exstarosty Giulianiho si myslím, že je nejvyšší čas na to umožnit vedení města, aby mělo plně kontrolu nad bezpečností v Praze ve svých rukou. Vím, že legislativní proces je nesmírně složitý, ale pokud nezačneme aktivně my z úrovně kraje se svými legislativními iniciativami a s diskusemi s Parlamentem, tak se metropolitní policie jako takové v žádném českém městě nedočkáme. Zřejmě by to byla škoda.
	Zarážející na panu Velíškovi je to, jak jsem se dozvěděl z médií, že o problému sedícího násilníka s dámou byla informována Policie ČR. Nedorazila na místo včas, dorazil tam dříve člověk s kočárkem. To je věc, kterou bychom měli řešit. Nechci zpochybňovat udělení ceny a ani finanční odměny vdově paní Velíškové, to je naprosto v pořádku, ale berme to, že když se objeví takovýto mediálně zajímavý případ, že je to vrchol ledovce a už nám to říká – začněte už něco dělat, od toho tady jste. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Fischer.

P.  F i s c h e r : 
	Panu Michalu Velíškovi patří naše úcta. Víme, že stejný útočník, který zaútočil i na něj, zaútočil i na svou oběť několik dní předtím v autobusu na Smíchově. Tenkrát ho přemohli další stateční občané, spolucestující v autobuse. Chtěl bych, aby v této souvislosti zazněl dík a úcta těmto anonymním hrdinům z tohoto autobusu, stejně jako jiným statečným lidem.
	Klub Evropských demokratů bude podporovat a již podporuje legislativní změny, které projednáváme na bezpečnostním výboru směřující ke zvýšení možnosti naší Městské i státní policie k zasahování v takových případech.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Slezák.

P.  S l e z á k :
	Chtěl bych jen říci, že jsem velice rád, že vzniká takovýto fond, že se o tom na zastupitelstvu hovoří. Je málo takových lidí jakým byl pan Velíšek, kteří se dokáží zastat spoluobčanů, kterým hrozí nějaké nebezpečí. Čteme to v novinách, téměř každý den se něco takového děje. 
	Vím, že je to jeden z mála tisků, proti kterému nikdo ze zastupitelů hl. m. Prahy nebude nic namítat. Věřím, že i to, že se to dnes tady takto projednává, že se o tom takto hovoří a že cena i nemalá finanční částka, která bude udělena, vejde do povědomí našich spoluobčanů a že si naši spoluobčané uvědomí, že by měli ...

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Moc se omlouvám, ale musím zjednat klid v sále a v přísálí. Pokud nechcete sledovat jednání zastupitelstva, odejděte do jiných prostor. Prosím ty, kteří zde sedí, někteří z pracovní povinnosti, aby také sledovali jednání zastupitelstva. Už to přesahuje únosnou míru. 

P.  S l e z á k :
	Chtěl jsem jen říci, že všichni budeme určitě všímavější k takovýmto případům. Já i náš klub tento tisk a toto ocenění velice vítáme a podporujeme. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Ještě jednou důrazně žádám – nevím, jestli mám jmenovat, abyste šli diskutovat jinam než do boční lodi, odkud je váš rozhovor dobře slyšet v sále. I pana doktora práv prosím, aby přestal hovořit za sklem. 
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany. Moc se omlouvám, ale už to nebylo důstojné.

P.  W i t z a n y :
	Podporuji návrh tak, jak je předložen. Nemyslím si, že bychom to měli míchat s čímkoli jiným. Významným bezpečnostním rizikem v našem městě je lhostejnost některých občanů ke kriminalitě nebo k násilí, jehož jsou svědky, a nepřistoupí k žádné reakci. Právě proto si myslím, že takovéto výrazné ocenění pana Velíška, vyzdvihnutí jeho postoje, je významným příspěvkem ke zlepšení bezpečností situace v hl. m. Praze.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Poprosím předsedu návrhového výboru, aby nás připravil k usnesení. Závěrečné slovo dávám předkladateli panu primátorovi. 

Prim.  B é m :
	Děkuji všem vystupujícím za jejich slova. Velmi vítám návrh pana arch. Kasla. Prosím po prohlasování dokumentu uctít minutou ticha hrdinství zavražděného Michala Velíška.
	Dovolím si dva velmi stručné komentáře. 
	Kol. Witzany zmínil slůvko lhostejnost. Pan kol. Kasl několik minut předtím zmínil teorii jakéhosi broken window – rozbitého okna jako symbolu drobného, zdánlivě ne významného trestného činu či spíše přestupku, který v okamžiku, kdy se stává, spoluvytváří prostředí a ovlivňuje kontext, ve kterém jakákoli společnost žije. Samozřejmě vytváří a senzibilizuje prostředí k činům daleko 
(pokračuje Bém)

závažnějším. Oba tyto fenomény musí jít ruku v ruce – nekompromisnost, nulová tolerance, která je nálepkou mediální, k teorii broken window, tak nepochybně ve vztahu k Policii ČR, ale také k Městské policii i k specializovaným útvarům Policie ČR, protože mezi netolerovatelné v Praze na úrovni trestné činnosti, kriminality, prostředí, které společně sdílíme, jsou i tak závažné věci, o které se starají specializované útvary Policie ČR. 
	Volání po silné metropolitní policii je hlasem starým a pochopitelným z pozice hl. m. Prahy a všech dalších velkých měst. Je hlasem pochopitelným, protože jsme často těmi, kteří nesou politickou odpovědnost a s téměř žádnými kompetencemi se dostáváme do konfrontace s realitou, která se dá nazvat bezmocí. Stejnou bezmocností lze nazvat i pocit, když vám někdo po sté vykrade auto, ukradne autorádio, a vy dostanete po sté domu obsílku, kde je napsáno: trestný čin pro nedostatek důkazů neobjasněn, a proto se další šetření odkládá. Tento fenomén, který v konečném důsledku demoralizuje společnost, je do značné míry zodpovědný za nedůvěru k bezpečnostním složkám na straně jedné, a na straně druhé k celému právnímu systému jako takovému. 
	Na straně druhé taková nedůvěra demoralizuje a komplikuje samotnou práci bezpečnostních složek. Někde se musí začít. Myslet si, že začínáme v okamžiku, kdy do Prahy přijede velká osobnost komunální politiky, exstarosta města New York, který se proslavil tím, že první v praxi teorii pánů Kellingů a Wilsonů zavedl do reálného života a ověřil, že může fungovat, je událostí velkou. Na druhou stranu snahu o posílení kompetencí na straně jedné a na straně druhé o zaměření se na drobný nepořádek a drobné přestupky můžeme začít i u nás.
	MHD – vidím tady pana ředitele Jílka, systém kontroly černých pasažérů a revizorů v systému MHD – vždyť právě Giuliani jako jeden ze svých vůdčích projektů při spuštění programu broken windows do praxe – bylo neplacení v systému MHD. I to je součástí prostředí, které v konečném důsledku demoralizuje systém jako takový.
	Někde můžeme začít sami, s revizory jsme už začali. Nepochybně v příštím roce daleko více přitvrdíme. Bohužel nejsme na to sami, legislativní prostředí neumíme ovlivnit jinak než tak, že budeme stále prosazovat devět nebo deset let – myšlenka je stará – posílení kompetence městské nebo spíše metropolitní policie. Myslím si, že je to cesta dobrým směrem určitě. Do jaké míry v konečném výsledku budeme úspěšní, bude záležet nejen na nás, ale i na dalších složkách, především na policii.
	V této chvíli bych dále neextendoval teoretickou debatu, která se dotýká věcného merita obsaženého tisku, ale jen okrajově a doporučil bych to nechat na některé další téma v projednávání ať už bezpečnostního výboru – pan předseda kýve, nebo rady a potažmo i ZHMP.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji panu primátorovi. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 931 – návrh usnesení ve znění předloženém radou, s termínem 25. 10.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Budeme hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0.
	Nyní prosím, abychom minutou ticha si další čas na vzpomínku na pana Velíška.
	(Zastupitelé povstávají.)
	Nyní můžeme přikročit k dalšímu bodu programu. Je to soubor tisků pod pořadovým číslem 3/1 – 3/5. Všechny se týkají druhé výzvy Cíle 3, regionu NUTS 2 v různých opatřeních. 
	Bude spojeno slovo předkladatele ke všem pěti tiskům.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, po několika měsících relativního klidu v naštěstí stojatých pražských vodách, poté, co se rozbouřily při vyhlašování a vyhodnocování první výzvy – problém, který jsme tehdy řešili, byla skutečnost, že a) přerozdělujeme v rámci grantového systému neuvěřitelné množství finančních zdrojů v řádech miliard korun – to neděláme v žádné jiné oblasti grantového řízení,
	ad b) – že při tomto přerozdělování, bohužel, čas od času nalézáme, že projekty v procesu, jak byl Bruselem doporučen a schválen řídícími orgány, ministerstvem práce a sociálních věcí, nás v konečném důsledku nutí finanční prostředky dávat na projekty, které nejsou z hlediska hl. m. Prahy prioritní nebo potřebné, nebo na projekty, které možná potřebnost reflektují, ale které rozsahem a objemem čerpání finančních prostředků ji nekonečně přesahují proti jiným nákladům na projekty v té či oné oblasti, které se o konkrétní cílovou populaci v oblasti sociální politiky města starají. 
	Zároveň ad 3) připomenu, že také dílem konfrontace s ohledem na skutečnost, že město má řadu svých projektů, které zřizuje jako příspěvkové organizace nebo které spoluřídí v podobě různých odborných společností, akciových společností, že i tady jsou jasně definované priority, které mají přímou vazbu na rozpočet města a že je nad míru do budoucnosti žádoucí, abychom byli schopni využívat evropských fondů pro to, aby pražskému rozpočtu trochu pomohly a ne aby mu uškodily. Slovo „uškodily“ si dovolím ad d)dovysvětlit.
	Je evidentní, že programovací a projektové období, které v případě JPD 3 a JPD 2 končí r. 2006 s možností čerpání ještě na přelomu r. 2007 a 2008, přesto vytváří nějakou infrastrukturu organizací v sociální oblasti nebo jinde. Obávám se, že právě v sociální oblasti do budoucnosti vzniknou vícenáklady, které budou oblastí potřebných, kteří se budou ucházet o zdroje města v následujících letech, a to tentokrát ve vazbě nikoli na evropské fondy, ale na standardní součást rozpočtu hl. m. Prahy v oblasti sociální politiky, tedy sociální grantový systém, kde máme omezené zdroje, a něco takového si těžko můžeme dovolit. 
	Po relativním zklidnění, poté, co JPD 3 v první výzvě doběhla, nakonec jsme se dohodli. Připomenu, že projekty, které byly dozařazeny rozhodnutím zastupitelstva, nakonec některé byly vyřazeny. Některé z projektů, které jsme naopak vyřadili, jsme v korekci ve vztahu k nárokům na objem finančních zdrojů, dozařadili. Některé jsme nechali vyřazené. V této chvíli první výzva je čerpána a nečiní nám žádné starosti.
	Do těchto stojatých vod si dovolím přijít s druhou výzvou. Přijato 244 projektů s celkovými požadavky převyšujícími částku 1,28 mld. Kč. Prostředky, které jsou navrženy k rozdělení v rámci druhé 
(pokračuje Bém)

výzvy, jsou v žádostech, jak byly jednotlivé projekty posouzeny všemi subjekty ve složitém procesu posuzování každého jednotlivého projektu, v celkové výši 826 mil. Kč. Já a rada navrhujeme doporučenou výši podpory ve výši 546,2 mil. Kč. Navrhuje se rozdělit více než půl miliarda. 
	Co se stalo mezi první a druhou výzvou? V návaznosti na naši kritiku, která se ukázala jako oprávněná a která v oprávněnosti požadavků byla částečně reflektována jako oprávněná i v Bruselu, což je pro mne nečekaná věc a považuji to za úspěch, byla reflektována ministerstvem práce a sociálních věcí v části požadavků, a za to ministerstvu práce a sociálních věcí děkuji. Co se stalo? Došlo ke zkvalitnění a zúžení databáze hodnotitelů, kteří prováděli věcné hodnocení. Jen připomenu, že jsme se dostávali do situace, kdy na ose 0 – 100 někteří hodnotitelé hodnotili jeden projekt jako mimořádně špatný, a druhý hodnotitel jako mimořádně dobrý. Došlo k neuvěřitelné disproporci, což buď ukazuje na to, že projekt je originální, jedinečný, který vytváří složité zadání pro hodnotitele, nebo – a to myslím, že ve větším procentu bylo pravdou – že hodnotitelé nejsou dostatečně kvalifikovaní. Takže jsme zúžili a zkvalitnili databázi hodnotitelů.
	Proškolili jsme opět tyto hodnotitele tak, abychom vydefinovali, jaké jsou priority a potřeby hl. m. Prahy i jak má probíhat samotný proces hodnocení. Došlo ke změně ve složení výběrových komisí a také se zapojením členů ZHMP, aby tady nedocházelo k nějakému procesu, který běží paralelně mimo jakékoli standardní grantové řízení, což se dříve stalo. Tady běžel proces „nezávislého“ a „transparentního“ – myslím to ironicky - výběrového řízení v rámci JPD a vedle toho běžel standardní proces grantového řízení v oblasti sociální, zdravotní politiky, v oblasti vzdělávání atd. Snažili jsme se propojit tyto dva desintegrované systémy a vzájemně je provázat. To považuji do budoucnosti za naprosto nezbytné. 
	K projednání seznamu projektů došlo i ve věcně příslušných výborech zastupitelstva. Řada z vás kritizovala, že o projektech nic neví, protože se o nich v příslušných výborech nic nedozví. Došlo k projednání v jednotlivých výborech. Vede mě to k myšlence, kterou si dovolím reagovat tak na jeden z požadavků: vytvořme samostatný výbor pro otázku evropských fondů. Kladu otázku, zda to má být, protože chceme, aby se sociální politikou v JPD3 zabýval sociální výbor. Proto se ptám, zda pro tuto specifickou oblast potřebujeme nějaký samostatný výbor. Myslím si, že ne. Pokud tady bude převládající názor, rád se mu podvolím. Jsem ale spíše přesvědčen, že každá oblast patří do toho výboru, který se danou tématikou zabývá. Sociálka do sociálního a zdravotního, vzdělávání do školského. Otázka je, kam zařadit cestovní ruch. Jsem přesvědčen, že nejspíše do kultury. JPD2 samozřejmě především do výboru infrastruktury. 
	Rada projednala návrh, který vzešel z doporučení výběrových komisí, na základě posouzení dvou nezávislých hodnotitelů přiřazených ke každému projektu náhodnou metodou počítačem z příslušné databáze – podotýkám zkvalitněné a zúžené. Rada projednala tento návrh 4. 10., odsouhlasila a poslala do zastupitelstva v tiscích 1405, 1406, 1407 a 1408. Jedná se o 

(pokračuje Bém)

schválení návrhu 113 projektů, výše 546 mil., spolufinancování hl. m. Prahy 10 %.
	Posledním tiskem je tisk Z 947, který není ničím jiným než vyhlášením třetí výzvy. Předpokládám, že dnes čtyři předchozí komentované tisky schválíme a budeme si moci vyhlásit třetí výzvu, kde je celkový úhrn 780 mil. Kč, v oblasti sociální integrace – projekt 2.1 – 277,7 mil. Kč, 3.1., 3.2. – rozvoj počátečního a dalšího vzdělávání 195 a 189 mil. Kč, podpora cestovního ruchu 115 mil. Kč. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli za vyčerpávající zprávu. Do rozpravy je první přihlášen kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, vážený pane primátore, nejprve stručnou informaci za klub Evropských demokratů, který projednal tyto tisky, prodiskutoval je s paní mgr. Rulíkovou a neshledal žádný problém v těchto návrzích. Ani se k nám kupodivu nedostala žádná stížnost od žadatelů, jejichž projekty nejsou navrženy k financování. Z tohoto hlediska se zdá, že proces proběhl v pořádku. 
	Znovu jsme si uvědomili, jaká je naše možnost, co my jako zastupitelé můžeme dělat? Můžeme toto neschválit, provést změnu, říci, že tento projekt se nám líbí a měl by být zařazen, jiný by měl být vyřazen? Nemůžeme. Toto jsme jednou zkusili, a Praha kapitulovala. Jaká je role zastupitelstva v tomto okamžiku? Jediná možnost je vše odmítnout, ale dobře víme, že tato možnost je teoretická. 
	Stejně tak jaká byla možnost sociálního výboru, jestliže mu byl předložen tento návrh? Co mohl udělat jiného než výsledek celého procesu schválit? Mohl maximálně celý odmítnout, opět do toho nemohl zasáhnout. 
	Myslím si, že to, o co jde, je celý proces zadání jednotlivých kapitol, dalších výzev, proces hodnocení, ve kterém máme možná určitý manévrovací prostor, a pak následný monitoring a kontrola. 
	Další otázka je, zda využíváme všech možností, všech fondů EU? Nevím, možná ano, možná ne. Zdá se nám, že zde chybí skupina  zastupitelů, která se na tyto otázky bude specializovat, která si udělá čas na to, aby prošla všemi dokumenty, aby se podívala na všechny metodiky a nám, zastupitelstvu, řekla, že je přesvědčena, že proces je v pořádku, nebo tady a tady vidí rezervy pro zlepšení celého procesu, jeho zkvalitnění nebo dokonce pro získání většího objemu strukturálních fondů. 
	Proto se domnívám, že myšlenka zřízení výboru strukturálních fondů EU má smysl. Měl jsem pocit, že se setkala s pozitivní odezvou. Cílem výboru by nemělo být posuzovat věcně projekty v oblasti sociální nebo vzdělávání, ale posuzovat proces. Myslím si, že zadání náplně práce pro výbor je hodně široké a smysluplné. Proto jsme se na grémiu dohodli, že se jednotlivé kluby nad touto otázkou zamyslí, zamyslí se nad tím, zda zřídit nebo nezřídit. Doufám, že odezva bude pozitivní a kdo by případně členem výboru mohl být s tím, že na příštím zasedání zastupitelstva bychom tento výbor zřídili.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hošek. 

P.  H o š e k :
	Domnívám se, že pan primátor popsal situaci minulého rozhodování pro JPD3. Můžeme konstatovat, že všechno zlé pro něco dobré, že v celém procesu, který probíhá poměrně složitě, nastalo významné zkvalitnění rozhodování a že dostáváme na stůl materiál, který už je velice dobře připraven ke schválení. Nicméně pravdou je také to, co říká dr. Witzany, že při rozhodování je ještě poměrně malý akcent na to, aby se ho více zúčastňovali zastupitelé. Nicméně si myslím, že složitost procesu je daná už samým mechanismem a nemůžeme ho žádným způsobem zjednodušit.
	Chtěl bych upozornit na to, co zmínil pan primátor, že by tyto prostředky z EU měly do značné míry nahradit naše prostředky na grantová řízení. Nejsem si tím jist, dokonce se domnívám, že cíle těchto sociálních záležitostí, které v širším slova smyslu kompenzují některé prostředky z grantů, jsou jinak zaměřené a nezajišťují běžný chod zejména sociálních služeb, které podporujeme pomocí grantového systému. Myslím si, že by bylo ošidné aspoň v tuto chvíli redukovat významně současné grantové prostředky na příští rok. Domnívám se, že aspoň pro příští rok není možné snížením grantových prostředků se domnívat, že jsme to nahradili něčím jiným. Myslím si, že nájezd na to, abychom nahradili prostředky EU prostředky naše, bude několik let, a proto bych byl nerad, abychom se domnívali, že tím jsme vyřešili určitý problém z našeho rozpočtu. 
	To jen jako poznámku pod čarou. Myslím, že o tom ještě proběhne diskuse v rámci rozpočtu a rád abych, abychom na to mysleli. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přihlášen je kol. Vlasák.

P.  V l a s á k :
	Rád bych pochválil odbor, protože se zlepšila příprava materiálů. Přimlouval bych se k větší publicitě možností, co všechno JPD programy nabízejí pro širokou veřejnost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přihlášeným kol. Hvížďalou uzavírám debatu k souhrnu těchto tisků. Pane kolego, máte slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Pane předsedající, vážené dámy a pánové, mám osobní zkušenost, protože jsem dvakrát předkládal projekty za Pražskou asociaci kongresové turistiky. Zajímalo mě to a chtěl jsem mít svou vlastní zkušenost, ne zkušenost přenositelnou pouze z tisku či z konzultací. K této zkušenosti se nakonec dostanu. 
	Na začátek bych se snažil problém strukturovat do několika rovin. Především zde vždy jednáme v zastupitelstvu pod velkým tlakem finančních prostředků. Zde rozdělujeme poměrně velké finanční prostředky. Je otázka, nakolik jsou tyto finanční prostředky skutečně efektivně využívány. Pořád se mi zdá i při zhodnocení všech těchto projektů, že efektivita je malá.
	Další tezí je, zda půjdeme cestou irskou, kde byly čerpány evropské fondy velmi uvážlivě a promyšleně a mělo to obrovský vliv na ekonomickou prosperitu a stabilitu Irska, nebo zda půjdeme řeckou
(pokračuje Hvážďala)

cestou, kdy značné finanční prostředky byly velmi neefektivně vynaloženy na projekty, které měly minimální vliv na kvalitu žití v Řecku. Výsledků Irů byly dány především tím – při porovnání s řeckým modelem, že v každém hodnoceném oboru dokázali vybrat skutečné odborníky, kteří dopředu stanovili jasná kritéria a nezpochybnitelné parametry pro výběr jednotlivých projektů. Odborníci byli nezpochybnitelní jak po profesní stránce, tak to byly nezpochybnitelné morální autority v jednotlivých resortech. Proto v této záležitosti po mnoho let neexistovaly v Irsku vážné výhrady ke schvalování jednotlivých projektů.  
	Když si vezmeme celé portfolio, nemohu vyhodnotit všechno, ale snažil jsem se poctivě začíst se do projektů a myslím si, že projekty nesplňují vliv, který by při rozdělení této velké částky měly mít ať už na kvalitu žití či prosperitu města. Měli bychom se snažit o to, co Irové – že by byla jasná jednoznačná a nezpochybnitelná kritéria pro výběr jednotlivých projektů.
	Nyní k přenesené zkušenosti, kterou jsem měl s těmito projekty. Myslím si, že nejhorší je, pokud odevzdáte projekt a v rozmezí několika dní vás někdo zavolá a začne vás lanařit k tomu, abyste se s někým sešel, diskutoval, že je možné projekt dopracovat a naladit tak, aby v příslušné komisi byl schválen. Velmi mě to překvapilo, protože pokud jako městský zastupitel jsem takto telefonicky několik hodin po odevzdání nabídky kontaktován, velmi mě to vyděsilo. Proto bych kladl důraz na kritéria jako taková a potom na hodnotitele, kteří by měli svou funkci jasnou. Myslím si, že problém je, že pokud se schvalují projekty a někteří hodnotitelé jsou v projektech přímo zainteresováni, zdá se mi to jako věc naprosto neslučitelná.
	Proto dále apeluji na to, abychom zkvalitnili zadání, abychom zkvalitnili celý proces vyhodnocování, a především osobnosti, které se tímto vyhodnocením zabývají.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Poprosím o závěrečné slovo pana primátora k celé šňůře pěti tisků. Prosím o pozornost. Svolávám zastupitele do sálu. Prosím o klid v sále, spějeme do finále v pěti velmi důležitých tiscích pro mnohé, kteří se zabývají citlivou oblastí sociální politiky. Prosím o klid a soustředění. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dnes je výjimečně nastaveno nějaké astrologicko-astronomické prostředí. Dovolím si zase všem vystupujícím poděkovat. Mám dojem, že konečně jsme procitli a začínáme si uvědomovat, o jak strašně velkých zdrojích rozhodujeme, také si začínáme uvědomovat, jaká je naše role v rozhodovacím procesu, a také si začínáme uvědomovat obrovské riziko, že tak velké peníze jsou rozdělovány neefektivně. Kdybyste si pustili stenozáznam mého vystoupení před pěti měsíci a porovnali jej se stenozáznamem vystoupení Jiřího Witzanyho v jeho první polovině, používali jsme téměř totožná slova. Společně s panem Witzanym také kladu otázku: jakou roli má zastupitel? Chce se po nás, abychom byli jen hlasovacím strojem? Ano, chce se po nás, milý Jiří, abychom byli jen hlasovacím strojem, a podotýkám, že v tom hlasovacím stroji dnes nerozdělujeme jen 548 mil. Kč peněz EU, ale také 10%ní spoluúčast hl. m. Prahy, tedy 55 mil. našich. Je to realita. Této realitě se můžeme vzepřít v mezích možností, což jsme
(pokračuje Bém)

učinili. Jen připomenu, aby na nás nepadala úplná beznaděj, že výsledkem této vzpoury bylo zúžení, zkvalitnění databáze, proškolení lidí, doplnění výběrové komise o zastupitele. Tam, ve výběrové komisi, zastupitelé něco mohou. Považuji to za unikát. Žádný jiný region České republiky tohoto zatím nedosáhl, tuto peripetii nepodstoupil. Protože mám možnost jako místopředseda regionů hovořit s velkou většinou zástupců 56 evropských regionů, tak nevím o jiném podobném případu. Naše pravomoci nějaké jsou. 
	Tato výběrová komise posuzuje projekt dvěma nezávislými hodnotiteli. Kdyby poslouchal Michal Hvížďala – nemůže nastat situace, kdy by projekt hodnotil nějaký zaujatý hodnotitel. Znovu zdůrazňuji – každý z projektů je hodnocen „nezávisle a transparentně“ tak, že počítač vybere a přiřadí metodou náhodného výběru dva hodnotitele ke konkrétnímu projektu. Nikdo neví, ani já, kdo tito hodnotitelé jsou.
	Potom ke slovu přijde výběrová komise a úřad, odbor evropských fondů. Nemůže přidat nebo ubrat nějaké body, ale může říci: tady jsou extrémně vysoké náklady, které je třeba krátit. Úhrn požadavků 113 projektů byl 826 mil. Kč, ale rozdělujeme jen 546. Těch 300 mil. Kč bylo vnímáno jako vyhození peněz do vzduchu. Bylo to dle názoru komise, rada to nedělala. 
	Výběrová komise ale také může říci, že projekt není potřebný, že neodpovídá prioritám města. Může doporučit radě projekt škrtnout, stejně tak jako rada nebo zastupitelstvo může škrtnout nějaké projekty. To dnes po té peripetii víme. Tvrdím, že je to unikátní výdobytek, který jsme tou vzpourou, kterou jste kritizovali a o které jsem věděl, že nemůže radě přinést nic dobrého z hlediska mediální politiky a obrazu města, dosáhli. Byl jsem přesvědčen, že je potřeba do toho takto nainvestovat. Tehdy jsem říkal, že zakládáme nějakou matrici, nějaký začátek sytému, který jakmile se jednou nastaví, bude fungovat for ever. 
	Dnes můžeme vyřadit ty projekty, které se nějakým způsobem kryjí s tím, co již město dělá, co již má, a tyto služby nepotřebuje extendovat. Dovolím si tvrdit, že to má omezenou pravdivostní hodnotu v rozsahu, nemůžeme to udělat u 50 ze 100 projektů. 
	Stejně jako před půl rokem jsem si to nedovolil udělat u 50 % předložených projektů – říkal jsem u 80 % projektů. Kdyby bylo na mne a mohl do procesu hodnocení vstupovat se svou svobodnou vůlí, 
80 % projektů bych vyhodil. Po několikadenním studiu v dlouhých nocích jsem došel k závěru, že 80 % projektů se totálně míjí s potřebností hl. m. Prahy, a naopak vytvoří náklad, který bude požadován po skončení tohoto programovacího období. Projekty si vytvoří svou infrastrukturu, budou v tom systému a budou chtít peníze – a my je mít nebudeme.
	Takže něčeho jsme, Jiří, dosáhli, byť to jsou úspěchy dílčí.
	Marian Hošek se zmínil o tom, že bychom si měli dát pozor -  v sociální oblasti se mohou krýt svým zaměřením projekty z JPD 3 se sociálními granty – abychom tyto dvě oblasti úplně nespojili. Jsem si stoprocentně jist, že je nemůžeme spojit, ale když si uvědomím zadání programu – pomoc sociálně potřebným osobám ohroženým sociálním vyloučením, ptám se, co dělají Armády spásy a Naděje, které jsou trvalým závazkem města v každoročním rozhodování o grantech? Nedělají nic jiného, než že pomáhají bezdomovcům, cílovým skupinám, skupinám, které jsou nějakým způsobem handicapovány. 
(pokračuje Bém)

Handicap znamená také handicap na trhu práce. Samozřejmě, že Armáda spásy, Naděje a nejrůznější sdružení dělají ještě něco jiného než pomáhat před sociálním vyloučením. Dovolím si ale tvrdit, že ze 
40 %, možná z 50 % zaměření se kryje. Říkám: jestliže máme peníze v JPD3, ať je tyto organizace využívají. Když je budou využívat, ušetří nám 50 % prostředků na sociálních grantech na jinou oblast, kterou budeme potřebovat podpořit. Jsem zděšen a zhrozen, že naše kmenové organizace téměř vůbec v první výzvě a velmi málo ve druhé výzvě nevyužívají této možnosti. 
	Kol. Vlasák říkal, že se tato informace musí dostat k veřejnosti. Co můžeme dělat jiného než organizovat semináře pro všechna zařízení a subjekty v oblasti sociální péče, dokonce opakovaná školení, kde vysvětlujeme, jak mají projekty napsat? Ne že je jen informujeme, ale vedeme je za ručičku. Co máme dělat více než jim poslat cílené sdělení, ale také prostřednictvím veřejných sdělovacích prostředků? Platili jsme inzeráty v novinách, abychom informaci dostali mezi organizace, obesíláme naše organizace dopisem, investujeme peníze do školení, ale tyto organizace si nenapíší projekt. Motivaci v pozitivním konstruktivním slova smyslu nevidím jinou než regulační. 
	Jsem přesvědčen, že ve vztahu k rozpočtu r. 2006 musíme snížit o 30 – 40 % výši sociálních grantů. Vyhlašujeme třetí výzvu. Když byste se podívali na termíny vyhlášení třetí výzvy, třetí výzva v alokaci 778 mil. má termín předložení 25. 10. – to je předpokládaný termín zveřejnění výzev. Projekty je možné předkládat do 17. 2. Za předpokladu, že vše půjde hladce, jsme schopni v dubnu peníze rozdělit. Peníze ze sociálních grantů budeme rozdělovat na lednovém nebo únorovém zastupitelstvu. Tam se nám nepodařilo dostat se do jednoho času. Považuji ale za zásadní, aby všechny organizace v sociální oblasti, které čerpají ze sociálních grantů rozpočtu města, věděly, že peněz bude letos méně, protože v oblasti JPD3, projekt 2,1-sociální integrace, je dalších 277 mil. Kč. Je to obrovská částka. 
	Jsem přesvědčen, že sdělení našim sociálním organizacím touto cestou jít musí, protože v součtu jsou peníze neskonale vyšší než byly kdykoli v historii na celou sociální oblast dohromady. 
	Michal Hvížďala říkal to, co považuji za velmi důležité: jaká je efektivita takto vynaložených peněz? Minule jsem říkal, že se obávám, že efektivita bude strašně malá. Michal to říká dnes. Potvrzuje stále svou obavu, i já si myslím, že efektivita bude malá. Je otázka, co můžeme udělat pro zvýšení efektivity.
	Míru efektivity budeme schopni posoudit až v okamžiku, kdy se projekty zrealizují. Dnes projekty z první výzvy jsou v začátku, za rok budeme moudřejší, budeme kontrolovat, budeme vidět, co přinesly. Třeba se oba mýlíme a efektivita bude famózní. Spíše si ale myslím, že nikoli. 
	Co jsme udělali pro to, abychom nějakou míru efektivity garantovali? Vybavili jsme naše komise a odbor evropských fondů mandátem, aby šly do škrtání nákladů tam, kde se jedná o zbytné náklady. Těch proškrtaných 300 mil. z 828 mi připadá jako slušný výkon a odboru evropských fondů a grantové komisi za to děkuji.
	Za druhé. Šli jsme do rady a přesně jsme specifikovali priority města ve 2.1, 3.1. 3.2 i v 4.3. Neudělal to žádný region v České republice, udělali jsme to jedině my. 
(pokračuje Bém)

	Přestože jsem inicioval, aby tento materiál v radě vznikl a sám jsem pro něj hlasoval, musím se přiznat, že jsem byl kritikem tohoto materiálu. Říkal jsem – lepší něco než nic, ale dovedl bych si představit daleko užší specifikaci toho, co město v té či oné oblasti chce a potřebuje. Cestovní ruch – jak ho chce podpořit, kde ho chce podpořit? Do cestovního ruchu se vejde všechno, pamatujeme si to z první výzvy v JPD3.
	Vymezili jsme prioritní oblasti v jednotlivých okruzích a myslím si, že budeme muset jít ve vztahu k dalšímu programovacímu období – ke čtvrté výzvě – do ještě větší specifikace.
	Zkvalitnili jsme hodnotitele tím, že jsme je zúžili a v databázi jsme se rozešli s těmi, kteří hodnotili tak, že celý systém torpédovali. Zkvalitnili jsme práci grantové komise.
	Jsem přesvědčen, že v samotném procesu dnes již nemůžeme dělat víc. Teď nastává etapa, kdy projekty budou čerpány, realizovány, my je budeme hodnotit. Tady vznikne spousta zajímavých informací, zkušeností a závěrů, které se pak promítnou do vyhlašování dalších výzev. 
	Tvrdím, že více v tuto chvíli dělat nemůžeme. Jakési svědomí můžeme mít čisté, byť finanční prostředky za několik vteřin budeme odhlasovávat jako hlasovací stroj. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Prosím předsedu návrhového výboru. Přikročíme k hlasování o řadě tisků za sebou. 
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru kol. Kováříkovi, aby nás provedl hlasováním k tisku Z 925.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 925 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahou. Doporučuje ukládací část radě k rozpracování 25. 10.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení s touto úpravou? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-2. Unesení je přijato. 
	Nyní prosím tisk Z 926.

P.  K o v á ř í k :
	Z 926 opět s drobností rozpracování 25. 10., jinak beze změn včetně příloh.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-2. Usnesení bylo přijato.
	Tisk Z 945.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 945 ve znění předloženém radou opět s rozpracováním 25. 10., jinak beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-2. Usnesení bylo přijato.
	Další je tisk Z 946.

P.  K o v á ř í k :
	Z 946 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 25. 10., jinak beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-0-1. Usnesení je také přijato.
	Poslední tisk z tohoto bloku Z 947.

P.  K o v á ř í k :
	947 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 57-0-1. Usnesení je přijato.
	Předávám zpět slovo panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Tisk Z 886, předkládá pan nám. Hulínský. Prosím o řízení schůze pana nám. Blažka. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, úvodní slovo k tisku Z 886 je trochu složité, protože zpráva o plnění rozpočtu za 1. pololetí je značně zastaralá a všem známá. Jsem si vědom, že tuto informaci předkládám jako zastaralou, ale termínový kalendář zasedání zastupitelstva hl. m. Praha nedal jinou možnost.
	Materiál byl projednán bez připomínek v dosti velkém časovém předstihu ve finančním výboru i v radě hl. m. Prahy. Mohu vám přednést obsáhlou důvodovou zprávu, nebo celý předklad shrnout do několika základních bodů, což bych preferoval, neboť se jedná o pololetní rozbor. Diskutovat o něm v říjnu postrádá smysl.
	Pololetní výsledky jsou mnohem lepší než předpokládal plán, a to nejen v oblasti příjmové stránky rozpočtu, ale především v části výdajové. Chtěl bych upozornit na mnohem lepší plnění čerpání kapitálových výdajů ve srovnání s minulými roky. 
	Pokud vám toto konstatování nestačí, mohu zahájit své obšírné úvodní slovo se všemi základními daty.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Prosím dr. Witzanyho.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, jistě lze souhlasit s tím, že vyúčtování dává pozitivní obrázek o vývoji pražských financí, kdy se úhrn příjmům pohyboval na 55 % upraveného rozpočtu, objem běžných výdajů 50 %, objem kapitálových výdajů 41 %. Možná by bylo užitečné, kdybychom dostali informaci, jak se dále vyvíjejí kapitálové výdaje, zda se nebude opakovat ona notorická situace, kdy je naplánován určitý objem investic, který zdaleka není splněn a dochází tak k zbytečnému čerpání cizích zdrojů a k mnohem nižšímu saldu deficitu rozpočtu než je plánován. Prosím, zda by pan náměstek mohl doplnit nějaké aktuálnější informace k čerpání kapitálových výdajů v průběhu investičních akcí v r. 2005.

(pokračuje Witzany)

	Druhý dotaz se týká přílohy č. 1. Nevím, zda na finančním výboru padla informace k vrácení nevyčerpaných účelových prostředků státního rozpočtu ve výši 81 mil. Kč – konkrétně nepříliš vysvětlená částka je 78,9 mil. Kč z kapitoly všeobecná pokladní správa.

Nám.  B l a ž e k :
	Musím vás přerušit – prosím o klid. Pan nám. Bürgermeister již ke klidu opakovaně vyzýval. Z lodi je to velmi slyšet. Děkuji za pozornost, kterou věnujete našemu jednání.

P.  W i t z a n y :
	Prosím o doplňující informaci – proč jsme vraceli státnímu rozpočtu 81 mil. Kč, proč tyto prostředky nebyly vyčerpány pro hl. m. Prahu?

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Mach.

P.  M a c h :
	Chtěl bych obrátit pozornost na vlastní skladbu rozpočtu a jeho schvalování.
	V r. 2004 byl v průběhu roku navýšen loňský rozpočet v oblasti příjmů o 7,7 mld. Kč. Z toho – a to chci zdůraznit – o 1,8 mld. Kč v daňových příjmech.
	V předchozím r. 2003 došlo k navýšení příjmů o 9642 mil. Kč. Praxe pokračuje. Náš klub při schvalování letošního rozpočtu žádal navýšení příjmové položky o 2 mld. Kč. Nebyli jsme vyslyšeni. Zdá se, jako by mnoha lidem tato praxe vyhovovala. Když se podíváme na údaje, které tady máme, opět máme zvyšovány daňové příjmy. Myslím si, že rozpočet by měl být odhadován v této položce daleko přesněji, exaktněji. Daňové příjmy by mělo vedení města a příslušné odbory stanovit tak, aby se minimálně v průběhu roku musela tato položka měnit.
	Líbí se mi, že se v kapitálových výdajích ukazuje 41%ní plnění. To je dobré. Myslím si ale, že pokud tyto věci srovnáváme s předchozími léty, měli bychom srovnávat srovnatelné, tedy i absolutní hodnoty, kolik se skutečně prostavělo. Z matematiky známe limitní metodu. Když se limita „n“ blíží k nule, mohu vypočítat, že budu mít plnění třeba stoprocentní. 
	Chtěl bych zdůraznit, že pokud budeme srovnávat jednotlivé předchozí roky, měly by se srovnávat nejen procentně, ale i v absolutních hodnotách. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana kol. Kováříka.

P.  K o v á ř í k :
	Byl bych rád, aby kol. Mach se nemýlil. Změny v daňových příjmech města jsou podstatně menší než které udělalo ministerstvo financí. Odhad paní ing. Javornické byl mnohem přesnější než odhad ministerstva financí. Myslím si, že v tomto směru by měli naši příslušní pracovníci sklidit hlubokou poklonu, protože jejich změna je podstatně menší než ministerstva financí, které k tomu zaměstnává stovky lidí a mýlilo se podstatně více než našich několik lidí.
(pokračuje Kovářík)

Myslím si, že kritika není na místě, v tomto směru se našich pár lidí mýlilo podstatně méně než stovky úředníků ministerstva financí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Překvapuje mě, že kol. Mach nevítá, že se zvyšují naše příjmy. Je to dáno tím, že se mění výše přijatých dotací nejen od státního rozpočtu, ale i od jednotlivých státních fondů a ministerstev. Proto došlo i v první polovině letošního roku ke změně rozpočtu. My to neovlivníme, protože výši nejsme schopni stanovit. 
	Co se týká čerpání kapitálových výdajů, procenta neznám, pan náměstek je asi zná přesněji. Myslím si, že se to pohybuje přes80 %.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo další se do diskuse nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Hulínského.

Nám.  H u l í n s k ý :
	K vývoji kapitálových výdajů. V tuto chvíli by se mělo na příští rok převádět kolem 2 mld. Kč, což je více než o polovinu méně než v loňském roce. Je to velmi dobrý trend. Budeme dále zkoumat, zda 2 mld. nebudou ještě nižší.
	Pokud jde o přílohu 1, za co bylo vráceno 81 mil. Kč do státního rozpočtu: v tuto chvíli se mi to nepodařilo zjistit, protože toto patří do vypořádání r. 2004. Tento materiál jsme schvalovali v červnu, kde je to popsáno. V tuto chvíli není možné materiál dostat velmi rychle z úřadu. Jakmile bude kopie, kterou z června určitě máte, předám vám ji. Neměl by to být problém. V tomto pololetí se vypořádání r. 2004 platilo, jak jsme to v červnu schvalovali. Proto je to tam takto uvedené. Červnový materiál bude k dispozici v nějaké době během jednání zastupitelstva.
	Co se týká pana Macha, na to velmi dobře odpověděl ing. Kovářík, není tam co dodat. Možná dodat, že děkuji paní ředitelce Javornické.

Nám.  B l a ž e k :
	Mohu říci, že se výzvy míjí jednoznačně účinkem. Když to slyším až sem, tak vás lituji, že musíte slyšet ten hluk, který tvoří osazenstvo. Opakovaně vás naposled žádám, abyste diskuse ukončili a abyste diskutovali jinde, např. v části, kde je podáváno občerstvení. Jinak požádám pana ředitele Magistrátu, aby učinil organizační opatření a loď vyklidil.
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 886 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Z 53 přítomných 43 pro, nikdo proti, zdrželo se 10. Materiál byl schválen.
(pokračuje Blažek)
 
	Přistoupíme k bodu 5, tisk Z 924 – opět pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, zastupitelstvu předkládám materiál k návrhu na úpravu rozpočtu hl. m. Prahy v souvislosti s dodatečnými daňovými přiznáními k dani z příjmů právnických osob, a to za roky 1998 – 2004 podanými v r. 2005. Dodatečná povinnost hl. m. Prahy činí 38513390 Kč. Úprava rozpočtu spočívá pouze v návrhu na příslušná rozpočtová opatření některých položek rozpočtových příjmů, která ve svém důsledku neovlivní celkový schválený rozpočet města Prahy.
	Ve finančním výboru projednáno, nebyly žádné připomínky. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Chce pan náměstek závěrečné slovo? Není třeba. Prosím o hlasování k tomuto bodu.
	Pan předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 924 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-1. Materiál byl schválen.
	Přistupujeme k bodu 6, tisk Z 961. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, k návrhu na navýšení rozpočtu vlastního hl. m. Prahy v r. 2005 o účelovou neinvestiční dotaci ze státního rozpočtu z ministerstva financí určenou na výplatu dávek sociální péče pro obce.
	Ministerstvo financí vyhovělo žádosti hl. m. Prahy ze dne 26. 7. o navýšení účelové neinvestiční dotace na sociální dávky r. 2005 o částku 54625 tis. Kč. Výše uvedená částka byla rozdělena mezi městské části 1 – 22, správní obvody, které tyto dávky sociální péče vyplácejí na základě skutečného čerpání těchto dávek za leden až srpen. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Vidím, že závěrečné slovo není třeba. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 961 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 961. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Přistoupíme k bodu 7,l tisk Z 959. Úvodní slovo pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, k návrhu na poskytnutí účelových dotace MČ Koloděje z kapitoly 216-rezerva pro městské části.
	Jedná se o dvě dotace. Jedna je výstavba zřícené hřbitovní zdi sousedící se školním hřištěm – tam se jedná o částku 250 tisíc Kč, a 
v druhém případě je to problém městské části, kde po zrekonstruované budově městského úřadu je potřeba doplnit zabezpečovací zařízení. Je to částka 250 tis. Kč, z čehož 105 tis. je formou investiční dotace a 145 formou neinvestiční dotace.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 959 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování o tisku Z 959. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-0. Materiál byl schválen.
	Máme vložený bod 907. Prosím pana nám. Hulínského.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, úvodem se omlouvám za pozdní rozdání tohoto materiálu, tento materiál byl teprve schválen na úterním jednání rady. Bylo tam rozhodnuto, že město vyhoví MČ Praha 16-Radotín, kde došlo k havárii topného kanálu, na kterém je závislé topení ve školách na území této městské části. Jde o 3 mil. Kč. Tento materiál nesnese odklad. Nezneužívám možnosti předkládat materiály na stůl velmi často, ale v tomto případě vás žádám o shovívavost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 907 beze změn.

Nám.  B l a ž e k : 
	Zahajuji hlasování k tisku Z 907. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Materiál byl schválen.
	Prosím o bod č. 8, tisk Z 849. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, předmětem tohoto tisku je návrh na přidělení finančních prostředků v celkové výši 18900 tis. Kč, z toho 16 mil. je na rekonstrukci sportovních areálů a 2,9 mil. na provoz pražských krytých bazénů, protože situace v bazénech byla téměř kritická a je potřeba, aby se nezvyšovala cena na úkor toho, aby byla v zimě možnost využívání Pražany. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 849, bod č. 8, beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 849. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-0-0. Byl schválen.
	Prosím k bodu č. 9, tisk 954, pana nám. Hulínského.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážení kolegové a kolegyně, někteří z vás opakovaně upozorňovali, že bylo radě hl. m. Prahy v rámci schvalování rozpočtu na r. 2995 uloženo několik úkolů, jejichž splnění je důležité pro sestavení rozpočtu r. 2006 a termíny splnění byly už překročeny. 
	V dnes předkládaném tisku vám sděluji informaci o plnění těchto úkolů. Jedním z těchto úkolů bylo zpracování nového modelu konstrukce dotačních vztahů pro městské části na r. 2006. Výsledek nebudu obšírně komentovat, ačkoli nový model vznikl. S jeho principy byl vysloven souhlas nejen v rámci jednání městské rady, ale i mezi starosty, ale na základě žádosti starostů nebyl pro konečný návrh dotačních vztahů pro r. 2006 tento model použit. Principy modelu a konečný postup sestavení dotačního vztahu k městských částem pro r. 2006 jsou uvedeny v informačním tisku Z 003, který vám byl dnes rozdán.
	Další úkoly úzce souvisely. Jednalo se zejména o zpracování střednědobého investičního výhledu koncepce práce s cizími zdroji, stanovení optimální dluhové kapacity a míry zadlužení, návrh tvorby rezerv na splácení závazků města a dofinancování protipovodňových opatření. 
	Vzhledem k vzájemné provázanosti jsem se rozhodl řešit tyto úkoly v rámci jednotného materiálu. Ke spolupráci byl přizván externí poradce. V rámci jednání byly stanoveny strategické investiční akce, jejichž realizace je potřebná ve střednědobém horizontu. Tabulka těchto akcí včetně stručného komentáře je uvedena v příloze č. 3. Zdůraznil bych, že se jedná o metro 4C1 a 4C2, nádraží Holešovice, Letňany, tramvajová trať Hlubočepy-Barrandov, dofinancování, městský okruh jihozápadní část, městský okruh severozápadní část, městský okruh severovýchodní část, rekonstrukce ústřední čistírny odpadních vod, protipovodňová opatření. Celkové náklady těchto akcí přesahují částku 101 mld. Kč, z nichž téměř 28 mld. bylo už vynaloženo. 
	Rada začala pracovat s pojmem běžné kapitálové výdaje, tzv. udržovací investice, kde se jedná o objem finančních prostředků, který je potřebný a nutný každoročně vynaložit v oblasti kapitálových výdajů, aby se nezvyšovalo vnitřní zadlužení města a docházelo i k udržení hodnoty městského majetku. V těchto udržovacích investicích by však měly být stanoveny také priority, přičemž v městské radě jsem navrhl, aby se jednalo o priority investic do školství, pokračování technické vybavenosti městských částí a investice do informačních technologií. Poradce analyzoval vlastní finanční možnosti, a to nejen stránku příjmovou, ale i výdajovou, stávající zadlužení a omezení města vyplývající z dosud uzavřených smluv, a to ve vazbě na finanční potřeby těchto strategických investic, zpracoval matematický model pracující s některými neměnnými konstantami a pohyblivými údaji jako jsou úhrady příjmů, investiční potřeby rozložené v čase apod. Pomocí tohoto produktu můžeme modelovat potenciální možnosti financování 
(pokračuje Hulínský)

městských investic. Výstup bude vždy záležet na námi vložených datech, které budou korigovány určitými pro město nepřekročitelnými ukazateli. Tento model má být použit vždy, když se bude uvažovat o dalším zapojení cizích zdrojů a v dalších podobných případech.
	Pro příští rok bych byl nerad, aby se uvažovalo o zapojování cizích zdrojů.
	V této souvislosti rada diskutovala i o současné výši zadlužení, a to včetně mezinárodního porovnání zadluženosti evropských měst a Prahy, o doporučení výše dluhové kapacity do výše sta procent rozpočtových příjmů sledovaného roku, o doporučení optimální míry zadlužení sto procent...(nesrozumitelné) EIB, což je poměr čistého dluhu k ročním příjmům. Doporučení nepokračovat ve vytvoření rezerv na splácení budoucích závazků města, doporučení v oblasti řízení cash flow. Na to vše rada reagovala v přijatém usnesení, které je uvedeno ve vašem tisku v příloze č. 2.
	Z diskuse nad analytickými materiály a srovnávacími materiály vyplývají určitá zajímavá zjištění.
	Za prvé že zadlužení města není nijak katastrofické ve srovnání s naším okolím. Výše dluhu není považována za kritickou a město ohrožující, naopak lze říci, že existuje ještě určitý prostor pro navýšení dluhu v objemu 10 – 12 mld., přičemž při jeho načerpání by nedošlo k ohrožení pozice hl. m. Prahy platit své závazky a dodržení všech omezení vyplývajících ze stávajících smluv.
	Při úvahách o získání dalších zdrojů do rozpočtu je nutné rozhodnout, jak naložit s rezervou, kterou si město tvoří na budoucí splácení svých závazků, která je v tuto chvíli ve výši 5,5 mld. Kč. Čerpání z těchto zdrojů by mělo být upřednostněno před novým úvěrem či emisí obligací. Vzhledem k situaci na finančních trzích a jejich nízkým úrokovým sazbám stávající úvěry a emise obligací by měly být uhrazeny přefinancováním odložením splatnosti v čase až v dalších volebních obdobích. Toto jednání je před námi. 
	Závěrem bych chtěl říci, že jsem si netroufl předložit výstupy v jiné podobě než je tato informativní zpráva. Důvodem není pouze to, že vám byl materiál položen dnes na stůl, ale i to, že se domnívám, že výstupy z tohoto materiálu začnou být diskutovány na všech úrovních města a jejich uplatnění bude vázáno na řešení konkrétních problémů např. v rámci sestavení rozpočtu na r. 2006 při případném čerpání nových úvěrů. Proto doporučuji, aby usnesení k tisku zůstalo v navržené podobě. Upravili jsme ho o projednání ve výborech. Tisk to předpokládá, a proto je v této podobě před vámi. Zastupitelstvo vezme na vědomí úkoly, které radě uložilo v prosinci. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Prvním přihlášeným je kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Na základě velmi konstruktivní a věcné diskuse ve finančním výboru si dovolím navrhnout jednu formální změnu usnesení.
	Finanční výbor při svém hlasování navrhl, aby tato zpráva vzhledem ke svému významu a dopadu do financí hl. m. Prahy nebyla vzata pouze na vědomí, ale aby byla schválena. Navrhuji, aby v bodu I. byla slova „bere na vědomí“ nahrazena slovem „schvaluje“.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, myslím si, že se jedná o významný dokument a o zásadní diskusi. Proto jsem se také zvedl z měkké sedačky a vystoupil na tento piedestal.
	Rád bych poděkoval za to, že tato analýza vznikla. Myslím si, že je to významný krok kupředu, krok k uvažování určitým koncepčnějším způsobem. Jak jsem napsal v jednom textu, myslím si, že jde o to, abychom se jako hlavní město nechovali podobně jako návštěvník restaurace, který si objedná mnoho velmi atraktivních chodů, ale přitom si zapomene spočítat, kolik hotovosti má v kapse a jaký limit má na kreditní kartě. Neměli bychom si objednat dvojnásobek toho, co jsme schopni později ufinancovat.
	Obávám se, že se nyní město nachází v této situaci. Podíváte-li se na přehled investičních akcí, který např. najdete v dokumentu vyúčtování rozpočtu v polovině r. 2005, najdete tam položku „zbývá dofinancovat“. Jestliže nasčítáte tyto oficiálně zahájené rozpočtové akce, dostanete obrovské číslo téměř 180 mld. Kč. Předpokládám, že jestliže tyto akce máme zařazeny do rozpočtu, očekáváme jejich dofinancování v horizontu deseti let. Zároveň tato analýza ukazuje, že prostor k profinancování větších investičních akcí se pohybuje v řádu maximálně desítek miliard korun, jestliže vezmu i prostor na tzv. běžné kapitálové výdaje, možná do 80 mld. Kč. Jsme v situaci, že jsme se navymýšleli mnoho velkých rozvojových akcí, které jsou jistě pěkné a potřebné, ale nevychází nám to. 
	Analýza zavádí, přichází s určitými pojmy, se snahou o realistické modelování budoucích příjmům rozpočtu města, tzv. běžných kapitálových výdajů a plánovaných výdajů na strategické investiční akce. K výdajům je samozřejmě třeba připočítat výdaje na splácení úroků, a potom splácení či čerpání nové jistiny, nových cizích zdrojů. Toto všechno musí projít náležitou diskusí. Když se na to podíváte v detailu, změna jakéhokoli předpokladu může vést k radikálním závěrům. V analýze se např. vychází z růstu příjmů ročně ve výši 2 %. Je to docela realistické.
	Potom je zde několik variant, které bych nazval varianta Facility(?), varianta primátora Béma a varianta nám. Bürgermeistera, kde se pracuje s různými předpoklady. Např. ve variantě nám. Bürgermeistera se předpokládá, že se běžné výdaje nebudou absolutně zvyšovat, že město vždy inflační část ušetří. Zároveň se u některých akcí předpokládá, že budou financování formou PPP, to znamená mimobilančně. Výhrada k materiálu je, že se předpokládá, že soukromý investor zainvestuje, a tím je vše vyřešeno. Víme, že akce typu PPP nám zvýší běžné výdaje. Bývá to tak, že financování je přeneseno na soukromý subjekt, a běžné výdaje pokrývají provoz nové investice.
	Podobně se zapomíná na zvyšující se běžné výdaje Dopravního podniku. Jestliže řada akcí, která není zařazena do strategických – v kapitole doprava nové vozy metra, tramvaje, autobusy představující desetimiliardové položky – pokud nebudou financovány přímo z rozpočtu, musí být financovány z rozpočtu Dopravního podniku. Obsluha tohoto dluhu se nakonec musí promítnout do dotace hl. m. Prahy. Tento předpoklad stagnace běžných výdajů v souvislosti s dalšími předpoklady se zdá velmi nerealistický.
	Další problematickou položkou je položka běžné kapitálové výdaje. Je to položka koncepčně správná, jsou to výdaje potřebné pro
(pokračuje Witzany)

obnovu naší infrastruktury, aby nedocházelo ke zvyšování vnitřního zadlužení. Problematickou jsou ale předpoklady některých modelů. Dnes běžné kapitálové výdaje v minulých letech se pohybují v řádu okolo 10 miliard.
	Prosím o spojení dvou příspěvků.
	Běžné kapitálové výdaje zahrnují výdaje městských částí, historicky se pohybují kolem 3,5 mld. Kč ročně, výdaje města okolo 7 mld. Znamená to, že jsme okolo 10 mld. Tyto modely počítají s běžnými kapitálovými výdaji 5 nebo dokonce 3 mld. I městské části by se musely v kapitálových výdajích omezit a město by zřejmě vůbec neudrželo svou infrastrukturu. Zbytek jsou výdaje na investiční akce.
	Tím chci říci, že toto jsou nesmírně závažné předpoklady, které je třeba diskutovat, přečíst si analýzu. Vy jste ji vůbec nedostali. I kdybyste ji dostali, neměli jste čas, abyste ji mohli prostudovat. Proto je třeba, aby zastupitelé dostali analýzu včas, aby ji prodiskutovali, vyjádřili se k ní a přijali určité závěry, které by byly schváleny zastupitelstvem. 
	Další významná klíčová otázka je otázka maximální míry zadlužení. V materiálu, ve studii Facility je uvedeno, že v řadě okolních zemí maximální míra zadlužení je 60 % běžných příjmů města. My zde navrhujeme sto procent. Je to politické rozhodnutí. Některé země z těchto běžných příjmů odečítají dotace. Pokud odečteme dotace, jsme úplně jinde. Toto všechno jsou zásadní věci. Volba je politická a je třeba ji provést uvážlivě.
	Nakonec je to otázka strategických investic. Ve velmi stručném tisku, který zastupitelé dostali, se pracuje se strategickými investicemi v rozsahu celkových nákladů 100 mld. Kč, ale analýza, kterou dostaly výbory, pracuje s nižším odhadem strategických investic, myslím jen s šesti, v rozsahu 75 mld. Kč. Tady máme diskrepanci, kterou je třeba rozmyslet. Je třeba zvážit, zda odhady nákladů jsou realistické a je třeba si uvědomit, co to znamená schválení těchto strategických akcí. Znamená to, že ostatní, které jsou uvedeny v rozpočtu, se zastavují a nefinancují? Např. metro trasa D – máme v rozpočtu, pan radní Šteiner o tom mluví jako o hotové věci, příprava dokumentace k územnímu rozhodnutí, projekt jede a financuje se dále. Proč vydáváme prostředky na tyto akce,  nichž víme, že je nebudeme schopni financovat?
	Je zde celá řada problematických otázek, které musíme zvážit. Proto v souladu s tím, co zmínil předkladatel a co jsme diskutovali na finančním výboru – nebyl jsem svědkem posledního hlasování – měli bychom pouze vzít na vědomí, že úkol je plněn, že kus velké práce byl učiněn, ale zároveň uložit radě předložit analýzu týkající se střednědobého investičního výhledu koncepce práce s cizími zdroji, modelu tvorby rezerv a optimálního zadlužení k projednání v příslušných výborech a předložit výsledné dokumenty ZHMP v návaznosti na schvalování rozpočtu pro r. 2006 s termínem, který upřesníme. 
	Tolik doplňující návrh.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Paní Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Chtěla jsem se zeptat předkladatele nebo radního Šteinera: když se hovoří o způsobu financování a projektech PPP, jak to vypadá s návrhem financování a realizace městského okruhu v severozápadní části? Pokud se nemýlím, poradenská firma Etkins byla vybrána už před dlouhou dobou a finanční odměna, kterou dostává, zhruba 45 mil., je také dost vysoká. Jaké jsou plody jejich práce a co nám doporučuje?

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Kol. Bürgermeister, připraví se kol. Kaňák.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Chci reagovat na vystoupení kol. Witzanyho, jak už dnes primátorem zmíněná atmosféra v sále, tak v zásadě souhlasně. Prosím, zda by mi mohl věnovat chvilku pozornosti. 
	Diskusní příspěvek v kritice nedostatečnosti vstupů do analýzy, o které se bavíme a která je konstatována jako přínosná, je v zásadě malý omyl, protože celá analýza je parametrická. Jsou tam nastaveny vstupní parametry, vývoj běžných příjmů, požadavky na strategické investice a vychází se z předpokladu, že napřed musí být na strategické investice. 
	Zavedení pojmu kapitálové výdaje – to jsou kapitálové výdaje v jednotlivých kapitolách, které bychom měli podrobit analýze tak, abychom znali jejich míru, aby se nezvyšovala vnitřní zadluženost atd., jak popisoval kol. Witzany. Celý model je cenný v tom, že je nástrojem. Když bude nastaveno jiné tempo zapojování zdrojů na strategické investice, dává nám přesnou odezvu, jak jsme na tom v tom kterém roce s volnými zdroji nebo s dluhovou službou tak, abychom splnili bruselské kritérium míry zadluženosti k příjmům. Právě tak když se rozhodneme měnit běžné příjmy nebo když se ukáže, že naše daňové příjmy jsou o 2 mld. vyšší než je tam namalováno. Důležité je, že je to pružný nástroj, který při jakémkoli aktivním rozhodnutí v kterémkoli zvoleném parametru, který je vkládán do modelu, nevychází z nějakého výpočtového procesu, je do modelu vložen, a hledá se odezva v důsledcích dluhové služby, úrokové roční míry a klade odpověď na otázku, jaké zdroje jsou nebo naopak nejsou překročeny tak, aby ve sledovaném období nikdy nebylo překročeno bruselské kritérium. 
	Není to shrnutí názorů na parametry, ty jsou stále předmětem diskuse. Mělo by to být pro nás všechny nástrojem jak při změně parametrů, při diskusi nad jejich hledáním nejoptimálnější polohy dostat rychle odpověď na to, v jak dlouhodobém časovém horizontu je naše skutečná finanční situace. 
	V diskusi nemá cenu kritizovat vstupy, to jsou parametry, které jen vyzkoušely ve třech variantách, jaké jsou výstupy. Jsem rád, že to finanční výbor uvítal. Celé to chápu jako nástroj k získávání odpovědi na tyto složité otázky. Rozhodně parametry neznamenají nic jiného než určitou kvalifikovanou hravost při tvorbě modelu.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	S tímto materiálem jsem se poprvé seznámil na finančním výboru a na rozdíl od vás jsem měl možnost studovat i zprávu, která není
(pokračuje Kaňák)

přiložena k tisku. Je to škoda. Ze zprávy pro mne vyplývá naprosto zásadní změna v chování hl. m. Prahy. Je nastíněna v usnesení rady ze dne 14. 10. 2005, kde se hovoří v bodech II. 4 a 5, že bude zapojena rezerva určená na splácení závazků města vyplývající z dluhové služby na financování strategických investic. Dle mého názoru se jedná o průlomové usnesení rady v této otázce a zastupitelstvo by mu mělo věnovat náležitou pozornost.
	Za období finanční vlády současného premiéra Paroubka byla vytvářena rezerva na splácení dluhů, které město přijímalo. Ekonomicky se domnívám, že to nebyl příliš šťastný krok. Byl velmi konzervativní, příliš bezpečný, těžko zpochybnitelný, ale existuje zde daná pravda, že ten, kdo peníze půjčuje, za ně žádá více než je ochoten dát ten, kdo si je půjčuje. Teoreticky jsme si půjčili peníze za 10 %, uložili jsme si je za 8 %. Rozdíl 2 % jsme „vynaložili v niveč“, pokud peníze ležely na účtu úročeném 8 %. 
	Z tohoto pohledu považuji usnesení rady za průlomové a myslím, že jde správným směrem. Otázkou zůstává to, o čem hovořil kol. Witzany, v jaké výši by rezerva na splácení dluhu měla existovat. Určitá rezerva by zde měla být. Na finančním výboru mi bylo objasněno, že s tím počítá bod 5 usnesení rady, kde se říká, že od r. 2006 bude tvorba rezerv vázána na optimalizaci řízení cash flow. Znamená to tedy, že rada bude mít zřejmě jakousi strategii, jak vysokou rezervu chce mít a jak ji bude řídit a kolik bude uvolňováno na financování strategických investic, nikoli spotřeby. To je velmi důležité. Pokud se spolehnu na usnesení rady, které říká, že rezerva bude sloužit k financování strategických investic, je to v pořádku. Chybí mi ale to b) – jak vysoká bude rezerva, která bude i nadále ponechána na případnou předčasnou splátku dluhu nebo na umoření dluhu v době jeho splatnosti. 
	Druhou věc, kterou automaticky tento materiál předjímá, je politika rolování, překračování současné výše dluhu, který město má, jeho valení se před sebou do nekonečna. Na finančním výboru jsme diskutovali o tom, zda město má mít našetřeno na splacení dluhů, nebo nemá, zda zadluženost města má klesnout na úroveň nula, nebo zda má být v nějakém horizontu udržována. I toto rozhodnutí je zásadní a mělo by příslušet z hlediska strategického ZHMP. 
	Proto ze svého pohledu hodnotím návrh, který je přijat radou, tedy dluhová kapacita města stanovená na sto procent příjmů města ve sledovaném roce a přesná definice těchto příjmů, optimální míra zadlužení stanovená na sto procent výše kovariantů EIB a pojmenování těchto kovariantů považuji za první krok k přijetí takovéto strategie. Myslím si, že je v zájmu města, v zájmu finančního řízení města, v zájmu investorů i zastupitelstva hl. m. Prahy, aby na tento materiál navázala již konkrétní, přesná definice maximální výše zadluženosti města, maximální výše rolovaného dluhu města před sebou a stejně tak maximální výše rezervy, kterou bude město držet na splácení svých závazků, případně na řešení krizových situací v jeho financování.
	Přes mou prvotní nedůvěru ke zpracovateli tohoto materiálu, společnosti Facility, jsem byl mile překvapen kvalitou zprávy. Je škoda, že ji nemáte k dispozici. Předpokládám, že v této kvalitě bude předložen i návrh, o kterém hovořil kol. Witzany, tedy dopracování tohoto materiálu pro finální přijetí koncepce práce s cizími zdroji atd.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana radního Šteinera, připraví se kol. Kovářík.

P.  Š t e i n e r :
	Chtěl bych odpovědět kol. Reedové a také reagovat na jednu z připomínek dr. Witzanyho k aplikaci PPP projektů na severozápadní část městského okruhu.
	První etapa práce společnosti Etkins byla odevzdána. V současné době probíhá oponentura a v nejbližší době bude tato záležitost vyhodnocena. Opravuji – finanční objem, o kterém kol. Reedová hovořila, je jakýsi teoretický maximální rámec. Zásadní etapa prací, zpracování konceptu a vyhodnocení možností, je zhruba na úrovni čtvrtiny jmenovaného objemu.
	Přesto se ukazuje a i společnost Etkins to potvrzuje, že současný legislativní rámec neumožňuje v naší republice jakémukoli veřejnému investorovi, ať městu, státu či jinému subjektu v tuto chvíli PPP projekty realizovat a je otázkou, nakolik budou naši zákonodárci osvícení a rychlí, abychom mohli zkoordinovat legislativní možnost využití takovéhoto projektu s harmonogramem výstavby severozápadní části městského okruhu, kde se mílovými kroky blížíme k vydání stavebního povolení.
	V tuto chvíli není záležitost rozhodnuta, probíhá oponentura.
	Ke kol. Witzanymu a k trase metra 1D. Domnívám se, že je plně na místě, abychom investovali velmi malé prostředky ve srovnání s celkovým objemem našeho rozpočtu do přípravy této velmi významné páteřní infrastrukturní stavby, maximálně několik desítek milionů korun ročně tak, aby byl projekt připraven k co nejbližší realizaci po ukončení současných rozestavěných staveb nových stanic či nových provozních úseků metra. 
	V souvislosti s předchozím tématem si dovolím připomenout, že i toto je projekt, na který je naprosto legitimní a rozumné uvažovat o možnosti aplikace PPP. Abychom tohoto byli schopni, musíme uzavřít otázku metra D, zda v parametrech lehkého nebo klasického metra a samozřejmě přiblížit projekt minimálně územnímu rozhodnutí, v lepším případě i stavebnímu povolení. Horizont zahájení této stavby ale není v našem volebním období, v nejlepším případě v příštím volebním období. Naše činnost by měla spočívat v zajišťování územní a stavební přípravy této velmi významné akce.
	Z tohoto důvodu je legitimní a nutné, aby ve střednědobém investičním výhledu tato stavba zahrnuta byla. V tuto chvíli není nutné zpracovávat detailní finanční koncept pro tuto akci, mimo jiné s ohledem na to, co jsem řekl o možnosti případné aplikace PPP. Také věřím, že v době realizace této akce bude mít republika o něco osvícenější vládu, která bude přistupovat k podílu státu na financování metra tím často deklarovaným evropským způsobem, nebude se chovat neevropsky, ale naopak si vezme to nejlepší z praxe jak starých členských zemí EU, tak z nově přistupujících členských zemí EU, které mají na svém území metro, a po vzoru nejen Holandska, Německa, Rakouska či dalších zemí, ale např. i Maďarska nebo Polska se vláda a stát přihlásí ke spoluodpovědnosti za financování pražského metra v rozsahu větším než 10 % investičních nákladů, aspoň v tom námi velmi propagovaném a požadovaném poměru 50 na 50. To způsobí jiný obrázek z hlediska dopadu financování této stavby na rozpočet hl. m. Prahy.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím kol. Kováříka, připraví se kol. Ambrož.

P.  K o v á ř í k :
	Chtěl bych poděkovat kol. Šteinerovi za to, že část toho, co jsem zde chtěl začít rozebírat, již sdělil. Nemohu souhlasit s tím, co říká kol. Poche, aby tato zpráva byla schvalována. Tím bychom se dostali do diskusí o tom, že zde nemůže být v tomto výčtu dopočítáno vše. Také se nemůžeme formou schválení zprávy zavázat k tomu, že v r. 2007 dáme 12 mld., protože neznáme další parametry rozpočtu na příslušný rok.
	Myslím si, že jedna věc je udělání příslušných zpráv a seznámení s tím, že tyto úkoly rada splnila, což materiál v sobě jednoznačně obsahuje, na druhou stranu to, co říkal kol. Poche, bylo by nad rámec. Schválením této zprávy bychom předjímali spoustu dalších diskusí, které s tím souvisí a spoustu parametrů, které v materiálu jsou – nehledě na to, že to bylo dáno na poslední chvíli, což kol. Hulínský vysvětlil.
	Byl bych proti tomu, abychom vyhověli návrhu kol. Pocheho na schválení a rád bych, abychom zprávu vzali na vědomí. 
	Myslím si, že není rozumné v tuto chvíli bez srovnání možností hovořit o tom, kde je smysluplný rámec zadlužení evropské metropole v běžném systému financování. Když se podíváte na to, jak vnímají evropská města svá zadlužení, tak jsou města, která mají zadlužení 1,5násobek rozpočtu a nevnímají to jako žádný problém. Myslím si, že práh citlivosti začíná v úrovni 2,5 – 3násobku. Aspoň tato města vnímají své zadlužení jako zásadní problém. Je otázkou, na co zadlužení je a jaký má časový horizont. Jiná věc je časový horizont pětiletý a dvacetiletý. 
	Jsem rád, že zpráva tady je, ale varoval bych před tím, co navrhoval kol. Poche – ji schvalovat. Myslím si, že vzetí na vědomí plnění úkolů ze strany rady, které máme před sebou a které je velice kvalitní, by v tomto směru bohatě stačilo.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Ambrož, připraví se kol. Poche.

P.  A m b r o ž :	
	Kolegyně a kolegové, při přečtení vybraných aktivit a priorit musím říci, že je to vybráno velice nevyváženě. Řekl bych, že paní radní Halová měla asi smůlu, že se buď jednání nezúčastnila, nebo je tím nejslabším radním, který si nedokáže prosadit svou.
	Chybí mi tam investice do sociálních služeb. Uvědomme si, že věková struktura v Praze je taková, že se zvyšuje počet starších obyvatel, na které není možno zapomínat.
	Uvědomme si ještě druhou záležitost, že v současnosti nám nevyhovuje, že většina našich ústavů sociální péče jsou mimo Prahu, někdy až 150 km od Prahy. S touto záležitostí je potřeba také něco dělat. Je jasné, že se to nedá udělat za pět let, ale je také jasné, že to nelze odkládat tak, že to začneme dělat až za deset let.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Poche, připraví se pan arch. Kasl.

P.  P o c h e :
	Myslím si, že povaha analýzy a výsledného materiálu je tak závažná, že v tuto chvíli nechci stáhnout svůj návrh. Řeknu proč. 
	Materiál o strategických investicích města vznikal od ledna letošního roku a všechny výbory se vyjádřily k tomu, jaké prioritní akce v jejich resortu by se měly připravit. To, že převažují akce typu infrastruktury a dopravy není překvapující, protože vnitřní dluh města v těchto oblastech je poměrně velký. Myslím, že rada města v čele s primátorem deklaruje jasně, že tyto strategické priority by měly být buď zahájeny, nebo dokončeny v nejbližších letech. Usnesení předpokládá, že většina prostředků z vytvořené rezervy bude využita pro strategické investice města. Rád bych, aby se zastupitelstvo k tomuto záměru rady vyjádřilo tak jasně, že tuto zprávu schválí. Právě proto, že strategické investice města by měly být ty, které budou uplatňovány v první řadě, a také proto, že stanovení limitů pro zadlužení města je něco průlomového a zastupitelstvo by se k tomu mělo vyjádřit zásadněji. Předpokládám, že se k tomu vyjádří předkladatel.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan arch. Kasl, připraví se kol. Kovářík.

P.  K a s l :
	První poznámka. Tisk jsme dostali pozdě. Kdybych ho chtěl brát více než je výsledek usnesení „bere na vědomí zprávu“, považoval bych to za zásadní koncepční materiál, který definuje v tabulce v příloze 3 stavby, které jsou strategickými investicemi hl. m. Prahy na r. 2005 – 2011. Jestliže beru tento název vážně, pochybuji o vážných úmyslech a rozumu tvůrců tohoto materiálu. Tento název neodpovídá obsahu tabulky. V tabulce chybí metro D, je tam městský okruh, ale z tabulky nevyplývá, že může být zprovozněn teprve potom, až bude hotov silniční okruh. Víme, jaké jsou problémy v severozápadní části u Ředitelství silnic a dálnic, jak laxně postupuje stát, jak netlačí stavbu. Zaděláváme si na problém na Praze 6, která už se dnes bouří, protože se obává toho, že bude dříve zprovozněn městský okruh než silniční okruh. Takováto tabulka nahrává kritikům postupu města.
	Dal jsem návrh návrhovému výboru, aby bylo zařazeno metro D do tabulky v příloze 3, byť nebude v těch letech rozdělena částka, protože není definována. 
	Ptám si, proč relativně zbytečně hovoříme o tramvajové trati Hlubočepy – Barrandov, která je hotová a letos se dofinancovává pár korun. To je otázka spíše symbolické strategické investice. Zásadní jsou ty, které jsou ve výstavbě, nebo které se budou budovat. Z tohoto pohledu metro D jednoznačně v tabulce schází. 
	Schází tam další strategické investice.
	Řekněme si, k čemu má text sloužit. Má sloužit k tomu, že jen bereme na vědomí něco, pak to klidně odmávněme a neřešme obsah materiálu, je to nepodstatné a nevýznamné, nebo je to alibi pro budoucí argumentace – vždyť jste v září r. 2005 schválili, že máme tyto priority? Při stylu jednání v tomto zastupitelstvu bych očekával tento postup. Proto trvám na zařazení metra D do tabulky v příloze 3.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Omlouvám se, že se hlásím po druhé a prodlužuji diskusi, ale přímo mě nazvedla slova předsedy finančního výboru, který se snažil svými slovy vyvolat mnohahodinovou diskusi. Příliš mu nerozumím. Nerozumím, z jakých informací vychází, pokud hovoří o tom, že všechny výbory projednaly strategické priority. Není to pravda. Mnoho výborů, které se zabývají zásadními věcmi, neprojednávalo strategické priority. Není ani na základě čeho. Nejsou tvůrci příslušných materiálů, materiál nebyl předložen do příslušných výborů. Byl bych rád, aby se předseda finančního výboru přestal pokoušet vyvolat mnohahodinovou diskusi o tom, které priority budou uplatňovány a jak budou uplatňovány. Ani v oblasti životního prostředí, ani v oblasti rozvoje města, ani v jiných výborech projednány nebyly a ani projednány být nemohly, protože materiály nebyly v dané chvíli k dispozici. Pane kolego, buď vycházíte z mylných informací, nebo se nás snažíte nutit k něčemu, co bude vyvolávat řadu protinávrhů do příslušných příloh daného materiálu.
	Domnívám se, jak to nám. Hulínský předložil, je to rozumná informace o tom, že rada plní určitým směrem usnesení, které jí zastupitelstvo dalo. Je to zpráva, kterou bychom měli vzít na vědomí. Pokud nás chcete nutit, abychom to schválili, dostaneme se do hlubokých diskusí o tom, co lze a co nelze, jaké věci zde nejsou projednány a dokončeny. 
	Byl bych velmi rád, abychom šli k tomu, co pan nám. Hulínský předložil, čili vzetí na vědomí zprávy o plnění úkolu a postupu, kterým je úkol plněn - je to rozumná zpráva – a nepokoušet se dostat do něčeho jiného. Pak zde bude mnoho dalších hodin nekončící diskuse. 

Nám.  B l a ž e k :
	Další do diskuse není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Hulínského.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, v diskusi zazněla spousta zajímavých myšlenek. Na začátku pan dr. Witzany měl zajímavý příspěvek. S většinou věcí se dá souhlasit. Je to materiál zásadní a průlomový, říká nám o tom, že bychom do budoucna neměli tvořit rezervy vzhledem k vývoji na finančních trzích, které jsou každému známy. Znamená to, že levnější varianta než si půjčit je současnou rezervu rozpustit. Je důležité, abychom tuto rezervu nerozpustili a nepromrhali na akce, které nejsou strategického významu. Myslím si, že každý z nás si v tuto chvíli umí představit, jaké akce jsou strategického významu. Nikdo asi nepochybuje o tom, že jednou ze strategických investic je pražské metro. Každý z nás ve volebním programu měl, že dopravní obslužnost je pro nás důležitá. Jako občan říkám, že metro je jedna z nejlepších dopravních záležitostí, která je. 
	Souhlasím i s tím, že je nutné s materiálem dále pracovat i ve výborech, protože je to věc, která bude mít do budoucna jednoznačný význam v rámci našeho zastupitelstva.
	Další příspěvky byly podobného charakteru. Nesouhlasím s tím, abychom tento materiál dnes schvalovali. Chtěl bych požádat předsedu finančního výboru, aby tento svůj názor stáhl. Ne že by tento materiál nemohl být schválen, ale je to tak zásadní věc, že je 
(pokračuje Hulínský)

potřeba s tímto materiálem pracovat a vzít ho na vědomí, protože je myšlen naprosto vážně. Tím bych odpověděl panu arch. Kaslovi.
	Zastupitelstvo v minulém roce řeklo, že je to materiál, který potřebujeme, s kterým chceme pracovat bez rozdílu politických stran. V těchto investicích nejde o silové hlasování, ale tady jednáme o budoucnosti všech Pražanů. Je potřeba, abychom se na strategických investicích shodli a navzájem se dokázali přesvědčit o tom, co je správné a co správné není. Proto jsem požádal pana předsedu finančního výboru, aby svůj návrh stáhl, abychom materiál vzali na vědomí a dále s ním pracovali, protože všechna usnesení, která jsou v něm obsažena, do budoucna budeme hlasovat rozhodnutím ZHMP, až přijdou na pořad jednání.
	Kol. Kaňák hovořil na téma rezerva a její rozpuštění. Připravuje se rozpočet. Na něm se pobavíme o tom, jak s rezervou naložit, zda ji teď rozpustit nebo příště, jakým způsobem a na jaké akce. To je také úkol, který je v tuto chvíli před námi.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Začnu od posledně vzneseného návrhu, který se v případě, že budeme brát zprávu na vědomí, týká se důvodové zprávy. Je to návrh kol. Kasla – doplnit zprávu, kterou bereme na vědomí a která není přílohou usnesení, o položku strategické investiční akce metro D. Týká se to textu příslušné zprávy. V takovém případě to není součástí usnesení. 
	Další návrh je kol. Witzanyho – v usnesení doplnit v ukládací části bod II.1.1 – ukládá radě zajistit projednání analýzy týkající se střednědobého investičního výhledu koncepce práce s cizími zdroji, modelu tvorby rezerv a optimální míry zadlužení ve výborech ZHMP a následně předložit výsledné materiály ZHMP v návaznosti na schvalování rozpočtu pro r. 2006. Kontrolní termín leden 2006.
	Poslední k hlasování je návrh kol. Pocheho, který ho ale stáhl.
	Máme tyto dva návrhy – jeden se týká zapracování do důvodové zprávy a druhý se týká doplnění usnesení, jak ho vznesl kol. Witzany. Předkladatel by se měl vyjádřit k těmto návrhům.

Nám.  H u l í n s k ý :
	K návrhu pana arch. Kasla – doplnit o trasu metra D. Myslím, že je to otázka budoucích širokých diskusí. V tuto chvíli to do strategických investic nepatří. Nedoporučuji.
	Pokud jde o návrh kol. Witzanyho, naopak si myslím, že to do toho patří. Určitě je to věc, která je na pořadu dne, která před námi stojí a úkolu se nebráním. Akceptuji.

P.  K o v á ř í k :
	K hlasování máme pouze návrh kol. Kasla – doplnit vlastní zprávu o zahrnutí investice do trasy metra D jako strategické investice.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 23-8-28. Návrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení k tisku Z 954 doplněného o ukládací část v bodě II. – ukládací část radě: zajistit projednání analýzy týkající se střednědobého investičního výhledu koncepce práce s cizími zdroji, modelu tvorby rezerv a optimální míry zadlužení ve výborech ZHMP a předložit výsledné materiály ZHMP v návaznosti na schvalování rozpočtu pro r. 2006. Kontrolní termín leden 2006.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o celém usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-12. Návrh byl přijat.
	Přejdeme k bodu 10, tisk Z 906. Náměstek Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, MČ Praha 21 žádá o změnu účelu části investiční dotace, která byla poskytnuta na rekonstrukci chovných rybníků. Tato rekonstrukce byla v letošním roce městskou částí dokončena a došlo k úspoře částky 1700 tis. Kč. Městská část žádá, aby tyto prostředky využila na parkové úpravy a rekonstrukci dětských hřišť.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 906 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Materiál byl schválen.
	Děkuji panu nám. Hulínskému. Prosím pana nám. Bürgermeistera o předložení tisku 853, bod 11 – návrh změn 05 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk je završením dlouhodobého procesu. Vychází ze schváleného zadání změny 05 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy. Je standardně členěn do příloh. Budu komentovat přílohu č. 2 v některých bodech, protože v této příloze se doporučují změny ke schválení. Nebudu se zmiňovat o standardních změnách územního plánu, kde na malých parcelách je možnost vyjít vstříc novým představám o rozvoji území a většinou uvolnit prostor pro bytovou výstavbu v těch parametrech, které území snese.
	Pak je tady sada změn, které mají v předmětu změny otázky ochrany přírody, zachování rázu krajiny, naplnění popsání přírodního parku, podpory ekologické stability.
	Pak bych se rád zmínil o jedné změně, protože je zásadní a rozměrem velká. Je to odstranění velkého rozvojového území a nové využití území v rozsahu projednané urbanistické studie ve Vysočanech. Je to celé obrovské území, které opustil těžký průmysl ČKD a kde vykračujeme do nové budoucnosti města, až k Rokytce spolu se zeleným koridorem podél Rokytky, který krásně propojí centrum 

(pokračuje Bürgermeister)

města, Karlín, Libeň, s východními částmi Prahy v rekreačním cyklo-biokoridoru. 
	Další velmi významnou změnou pro život města je ve výborech velmi diskutovaná a nyní už doporučená ke schválení změna územního plánu, která umožňuje výstavbu druhé paralelní dráhy Letiště Ruzyně. Je to investice pro další osud rozvoje kapacity letiště naprosto klíčová. Osobně jsem přesvědčen, že rozvoj letiště je klíčovým strategickým prvkem v našich úvahách o konkurenceschopnosti Prahy na evropském trhu při nabídce a poskytování služeb všeho typu.
	Závěrem zprávy předkladatele, která vždy bývá při tomto předkladu stručná, protože vycházím z toho, že hlavní tíži diskuse při změnách územního plánu nesou výbory, a tady bychom už měli diskutovat výstupy z výborů, tak se chci vrátit k výstupu z výboru sociálního a zdravotního, který požaduje vyřazení tří změn. 
	S jedním bodem nesouhlasím – se změnou 736. Diskuse v sociálním a zdravotním výboru se týkala bilance ploch pro sociální a zdravotní služby v Uhříněvsi. Bilanci více než dodržujeme, protože tam v současné době probíhá velká výstavba domu s pečovatelskou službou na pozemku, který původně nebyl pro toto určen, a nyní je. V bilanci v Uhříněvsi mám stoprocentní jistotu, že tam územně plánovací rezervu dále nepotřebujeme. Dům s pečovatelskou službou zcela pokryje i spádově potřeby této lokality na hodně dlouhou dobu. 
	Protože na připomínky zdravotního výboru je třeba reagovat kvalifikovaně, jako předkladatel stahuji změnu 840 v Horních Počernicích a 849 v Praze 5-Smíchov z dalšího projednání. Útvar rozvoje hlavního města zajistí analýzu bilance ploch pro potřeby zdravotnictví a sociální, abychom měli jistotu a výboru mohli dát dobré podklady k tomu, aby v klidu tyto dvě změny mohl odsouhlasit. Jsou to změny na obytnou funkci. V ostatních výborech, ani u odborů a ani na útvaru rozvoje města tyto změny neměly, zvláště smíchovská změna, žádnou námitku.
	Vrátíme se k tomu, připravíme pro sociální a zdravotní výbor podklady a budeme to diskutovat odděleně.
	Myslím si, že jsem ve stručnosti vyčerpal, co jsem ve zprávě předkladatele chtěl říci k tomuto materiálu, který z výborů všichni důvěrně znáte. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Pan kol. Bašný, připraví se mgr. Fischer.

P.  B a š n ý :
	Vážený pane primátore, vážení přítomní, jsem rád, že předkladatel zde vzpomenul to, že byl respektován názor zdravotního výboru, kde změny územního plánu ve smyslu zmenšování ploch pro sociální a zdravotní péči bylo zatím trvalým projevem. Měli jsme oprávněný pocit, že hlasu našeho výboru není věnována odpovídající pozornost. To, co bylo řečeno, předešlo by řadě nesrovnalostí. Znamená to, že ve chvíli, když by předkládaný materiál změny územního plánu hovořil o tom, že tato plocha byla hrazena jinou plochou, diskuse ve zdravotním výboru mohla probíhat přímočaře, ale v jiném směru. Je to důležité, protože jsme přesvědčeni o tom, že Praha má řadu svých sociálně zdravotních zařízení mimo svůj region. Je třeba je vtahovat do Prahy. Ne ve velkých komplexech, ale stavět
(pokračuje Bašný)

domy na půl cesty pro různé typy handicapů, pro zdravotně sociální služby. Přicházet v této oblasti o pozemky by bylo velkým hříchem pro budoucnost. Myslím si, že zde by se mělo uplatňovat pravidlo, které je po staletí v lesním hospodářství, že co je vytěženo, má být nově vysázeno – má být stanovena nová plocha. 
	Nezvažovali jsme, zda jsou jiné vhodnější plochy pro oblast sociálně zdravotní, ale apelujeme na to, aby bylo nadále dodržováno pravidlo, že pokud se nějaká plocha odnímá této oblasti, aby byla nahrazena jinou plochou, která by perspektivně mohla být využita.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Fischer, připraví se kol. Polanecký.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane přesedající, vážené kolegyně a kolegové, byl jsem upozorněn v rámci tohoto obsáhle zpracovaného tisku na změnu č. 690 týkající se MČ Praha-Čakovice s předmětem vybudování bikrosového hřiště zařazenou předkladatelem do přílohy č. 2, tedy na schválení změny.
	Byl jsem upozorněn na některé nesrovnalosti, které způsobují pravděpodobně formální nemožnost projednání. Věcně jde o území, kde se navršuje zemina. Je tam spor o černou skládku, ze které by se mělo bikroskové hřiště udělat.
	Má námitka se týká formy předložení a možnosti tento tisk projednat. 
	K návrhu územně plánovací dokumentace se podle zákona o hl. m. Praze, § 89, odst. 1, písm. d), vyjadřuje zastupitelstvo městské části. Mám k dispozici informace z úředních dokumentů, že přestože změna 690 žádné námitky formálně neobsahuje, tak věcně došlo k tomu, že ZMČ Praha-Čakovice tuto územní změnu neprojednalo, resp. nedoporučilo její schválení. V námitkách to nemáme. Tím se dostáváme do rozporu se zákonem o hl. m. Praze, protože ze zákona, § 59, musíme jako zastupitelstvo projednat veškeré námitky městských částí. V předkladu tuto námitku nemáme, ač prokazatelně existuje.
	Dovolte mi, abych citoval usnesení Z 4/42/02 zastupitelstva MČ Praha-Čakovice:
	Bylo předloženo, aby zastupitelstvo souhlasilo s navrženou změnou územního plánu, to je se změnou funkčního území na parcele č. 303 atd. z louky-pastvin na sloužící sportu. Pro 3, proti 3, zdrželo se 9. Tím nebylo usnesení schváleno. Přesto o této námitce tady nemáme zmínku. 
	Dovolte mi dále citovat z rozhodnutí stavebního úřadu MČ Praha-Čakovice, kde se nařizuje odstranění terénních úprav za účelem vybudování bikrosového hřiště na pozemku 303 v rozporu s povolením. V odůvodnění tohoto rozhodnutí je uvedeno, že pravomocné povolení terénních úprav bylo odborem výstavby Magistrátu hl. m. Prahy zrušeno. Důvodem bylo, že terénní úpravy byly provedeny v rozporu s územním plánem, a proto majitel pozemku zažádal o změnu územního plánu, ale – cituji – navržená změna územního plánu spočívala ve změně funkčního využití území pozemku 303. Rada MČ Praha-Čakovice projednala navrhovanou změnu a předložila ji zastupitelstvu městské části Praha-Čakovice ke schválení. Zastupitelstvo se změnou nevyslovilo souhlas. To je citace z úředního rozhodnutí, které

(pokračuje Fischer)

opravňuje tyto mé obavy, na které jsem byl upozorněn – že v tuto chvíli nejsme schopni o takovém tisku rozhodnout. 
	Totéž dokazuje i odbor pro místní správu ministerstva vnitra v čísle jednacím MS1371/2003, kdy – cituji – žádost o vyjádření ke změně územní plánovací dokumentace hl. m. Prahy je třeba předložit k vyjádření zastupitelstvu městské části, neboť vyjádření rady městské části ke změně územního plánu je vydané orgánem nepříslušným a tudíž je pro hl. m. Prahu právně nezávazné. 
	Vážený pane náměstku, dovolte mi učinit v této souvislosti závěr, že podklad k tisku Z 853 v této změně, v příloze č. 2, není předložen úplně a správně. Je v rozporu se zákonem o hl. m. Praze a nedoporučuji, abychom o něm hlasovali. 
	Navrhuji, aby byla změna č. 690 byla z přílohy č. 2 vypuštěna. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím kol. Polaneckého.

P.  P o l a n e c k ý :
	Dovolte, abych navázal na předřečníka nikoli s problémem legislativním, ale s problémem odborným. Schválením změny 690 bychom schválili černou skládku. Tam je navezeno 150 tisíc kubíků čehosi, o čemž nikdo neví, co to je. Byly tam naváženy sudy, komunální odpad a kdo ví co. 
	To, co tady zaznělo, že tam není souhlas městské části, je právní záležitost. Vyjádřil bych se k tomu, že by měl být proveden odhad rizika při odstranění této černé stavby, zda vůbec na tomto prostoru z důvodu možných toxických látek atd. může být provedeno sportoviště. Mám informaci, že v provedených sondách, které nedosáhly až na dno skládky, protože je to vysoké jako panelák, byly pyrity, což znamená, že tam problémy asi budou.
	Ze stejného důvodu doporučuji, aby změna 690 byla vyřazena a přesunuta do trojky nebo čtyřky a po náležitých právních úpravách a vykonatelném rozhodnutí stavebního úřadu bylo předloženo ve vlně 06.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan ing. Laudát, připraví se kol. Samková.

P.  L a u d á t :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, v materiálu vidíte u změn 939 a 940, že výbor dopravy to přerušil a chtěl, aby se zástupce Letiště Praha dostavil a vysvětlil širší rozvojové záměry tohoto území. Mezitím proběhl výbor dopravy. Můžete si tam zaznamenat, že k těmto změnám dal kladné stanovisko. 
	Chování výboru dopravy: důvod je prostý, připravuje se tam ohromná investice a zástupci Letiště Praha necítili potřebu ve výboru dopravy vysvětlovat své záměry a stav věcí. To byl důvod. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Samková, připraví se kol. Kovářík.

P.  S a m k o v á :
	Dámy a pánové, je mi trochu trapné, že právníka pana mgr. Fischera musím poučovat o zákonu o hl. m. Praze. Měl byste si, pane
(pokračuje Samková)

magistře, přečíst tento zákon důkladněji. Zastupitelstvo městské části tento návrh na změnu územního plánu projednalo a nepřijalo žádné usnesení. To je v souladu s pravidly, protože zastupitelstvo není povinno přijmout usnesení. Také v podkladech dalšího jednání na útvar rozvoje hl. m. Prahy tato informace byla postoupena. Nicméně žadatel má právo, aby jeho žádost byla projednána, a toto se právě děje.
	K panu dr. Polaneckému. Pane doktore, tento orgán není k tomu, aby suploval orgány ve stavebním řízení. Co zde předpokládáte, je vaše ničím nepodložená domněnka. Pokud bude toto území stabilizováno pro sportoviště a majitel pozemku – TJ Sokol Miškovice – požádá o územní řízení a stavební povolení, musí doložit všechny doklady, které by následně umožňovaly toto územní rozhodnutí vydat. 
	Musím říci, že se zde spíše jedná o majetkové záměry vašich poradců. Rodina poradkyně, která vám tyto myšlenky vkládá do hlavy, má nedaleko od této lokality pozemky, kde hodlá stavět obytnou zástavbu. Domnívám se, že území, které je nelesní plocha, je při jednání o koupi levnější než území stabilizované jako sportoviště.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan kol. Kovářík, připraví se pan arch. Kasl.

P.  K o v á ř í k :
	Myslím si, že jsme se dostali do diskuse, která má téměř legislativní rozměry. Chápal jsem to od kol. Fischera, který teď neposlouchá, spíše jako připomenutí toho, co v materiálu není uvedeno. Materiál obsahuje pouze část výsledku projednání. Kde jsou vysloveny nesouhlasy, jsou v materiálu uvedeny. Myslím, že pan předkladatel následně vysvětlí, že zde je přítomna také obsáhlá tlustá kniha, v které jsou obsažena všechna stanoviska, i ta, která v materiálu nenajdeme. To není jediný případ, kdy městská část nebo některý z orgánů, který projednával, nedal souhlasné a ani záporné stanovisko. V materiálu je uvedeno jen to, kde dal záporné stanovisko. Kde nedal žádné stanovisko, např. kde se nevyjádřil, v materiálu není uvedeno. Protože ze stavebního zákona, ze statutu a ze zákona o hl. m. Praze nevyplývá povinnost dát kladné stanovisko, ale pouze povinnost projednat, v tom tlustém balíku, který je zde přítomen, nalezneme kompletní soupis včetně znění příslušných vyjadřovaček. Je to běžný stav, který se stává i na jiných městských částech a na jiných orgánech. Řada orgánů se ke změnám vyjádří tím způsobem, že uvedou 4 – 5 změn, k nimž mají konkrétní stanovisko, a zbytek vezmou na vědomí. V materiálu, který máme před sebou, není napsáno, že např. odbor památkové péče se jmenovitě vyjádřil ke 4 změnám souhlasně, je tam pouze uvedeno, pokud by se vyjádřil nesouhlasně. Není tam uvedeno, že k dalším 20 se odbor památkové péče nevyjádřil jinak, než že je ve svém stanovisku nezmínil. Není jeho povinností, stejně jako městské části, přijmout kladné stanovisko, ale je povinností to projednat, což se prokazatelně stalo.
	Jde spíše o to, že kromě tohoto materiálu, který máme před sebou, ještě existuje tlustý balík, ve kterém jsou vyjádření, jsou tam i kladná stanoviska s připomínkami. V těch jsou uvedeny komplexní soupisy, jak byly projednávány na výborech.

(pokračuje Kovářík)
 
	Říkám to proto, aby nedošlo ke střetu mezi panem kolegou a paní kolegyní Samkovou, oba máte v určité míře pravdu. Pane kolego, nekritizoval jste, že by to špatně projednávali, ale část informace v tomto materiálu není a ani být nemůže. Je v tom tlustém balíku, do kterého každý člen zastupitelstva může nahlížet a je k dispozici. 
	K tomu, co předkladatel odložil k projednávání na příští zastupitelstvo v samostatném materiálu. S rezervami, které jsou v územním plánu pro sociální, zdravotní, školská a jiná zařízení, máme jeden historický problém. Chci ho zmínit proto, že jsem se poměrně aktivně účastnil tvorby územního plánu. Rezervy byly dávány z velké části bez ohledu na vlastnické vztahy a na věci, které v době tvorby územního plánu nemohly být známy. Při tomto projednávání je třeba se vždycky na věc dívat komplexně. Máme zde např. jednu projednávanou věc, kde na rezervě pro školství v Miškovicích připouštíme obytnou výstavbu. Proč? Protože mezitím došlo k tomu, že jsme pustili peníze na výstavbu školy v Čakovicích, který je náš, místo toho, abychom kupovali pozemek, který máme územním plánem rezervován. 
	Podobně máme jiné území, kde je to potřeba vždycky brát v komplexu. 
	Myslím si, že v tomto směru správně pan náměstek navrhl sociálnímu a zdravotnímu výboru, že dostane komplexní informace o tom, jak jsou příslušné rezervy v daném okolí. Většinou se k tomu vyjadřují městské části, které znají příslušnou souvislost. Většinou to bývá řešeno do hloubky na výboru územního rozvoje, který řeší i vyčerpání a nevyčerpání souvisejících ploch.
	Myslím, že je rozumné, že to bude samostatný materiál. Na druhou stranu si myslím, že je třeba se na to dívat v komplexu nikoli s možností, že bychom to případně mohli využít. Někdy to případné možné využití naráží na situaci, že bychom na to také v rozpočtech a v jiných věcech nemuseli mít finanční prostředky. Pokud to jsou naše pozemky, všimněte si, že i stanoviska jiných výborů jsou k tomu negativní, zejména těch, které se tím do hloubky zabývají.
	Vítám snahu pana náměstka, že to s výborem projedná. Byl bych rád, pokud někomu chybí nějaká připomínka, abychom se dívali do tlustých materiálů, které jsou uvedeny.
	Tam, kde městské části daly podle statutu své nesouhlasné vyjádření usnesením zastupitelstva, máme to v příloze č. 1, kde musíme podle statutu hlasováním rozhodnout, jestli budou nebo nebudou respektovány příslušné připomínky.
	Kde je nesouhlas, musíme rozhodnout, kde pouze vzali na vědomí nebo nerozhodli, nedali žádné stanovisko, není naší povinností o tom hlasovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Vyčerpal jste pětiminutový příspěvek. Prosím pana arch. Kasla, připraví se kol. Zajíček.

P.  K a s l :
	Děkuji také kol. Kováříkovi za to, že se tak snažil hájit proces a kol. Samkovou. Nejde o to, jestli zastupitelstvo doporučilo, schválilo, neschválilo či se nevyjádřilo, protože nebyl dostatek hlasů při hlasování, jde o to, jaká je role zastupitelstev 
(pokračuje Kasl)

v procesu změn územního plánu. Jsme zde pro to, abychom hájili veřejný zájem, aby územní plán nevznikal pod tlakem investorů, aby nevznikal svévolí úředníků, byť by to bylo obtížně představitelné. Hájíme zájmy všech těch, pro které tady sedíme jako zastupitelé.
	V Čakovicích to funguje trochu jinak. Změna, která měla legalizovat černou skládku vzniklou s tichým souhlasem úřadu a vedení MČ Čakovice, jsme už odmítali myslím v r. 2001 v jedněch změnách po schválení územního plánu 1999. Byla to jedna z prvních změn. Odmítli jsme to, protože bikrosové hřiště jako legalizace homole nasypané na pozemku není ideální. Je to jasná snaha zakrýt něco, co se stát nemělo, vyvážet tam veškerý šunt a zřejmě za podivných finančních podmínek se zakrýt ani nepodařilo. Teď se o to úspěšně čakovická radnice snaží znovu, paní starostka navíc sedí v tomto zastupitelstvu. Tady říká – vykašlete se na to, co si myslí zastupitelstvo, nebo aspoň někteří členové, schvalme tuto změnu. 	Změny ani neprojednáváme tak, že si jednu po druhé promítáme – tak se to dělávalo za pana Kováříka, který se pečlivě snažil jednu změnu po druhé vysvětlit, abychom my – zastupitelé – uměli zodpovědně hlasovat pro nebo proti. Jsme poslední zábranou v samosprávných rozhodnutích proti nesprávnému nebo ne ve veřejný prospěch provedenému rozhodnutí. Můžeme někdy hájit zájem menšiny, můžeme hájit zájem investora, můžeme hájit právo volné soutěže v území, ale děláme to vědomě, hlasujeme pro něco, co je městským plánovacím zákonem. 
	Tady u bikrosového hřiště se to neděje a i na výboru pro územní rozvoj jsme přehlédli změnu, která jako jedna z mála se tam v tichosti schovala – legalizace černé skládky. Kol. Polanecký to nazval naprosto přesně. Je to legalizace černé skládky ušlechtilou změnou územního plánu a budujeme sportoviště pro naše děti. Takto se má přelepit skandální akce s vyvezeným odpadem z Prahy 9 a z celého severního okolí města. To, že zastupitelstvo v Čakovicích to nedokázalo zabránit, se tady bagatelizuje. 
	Navrhuji vyřadit změnu č. 690 z tabulky l2. Nenavrhuji ji přeřadit do tabulky 3 a zabít ji totálně, navrhuji nechat ji ve vzduchu. Znamená to, že si ji útvar zařadí do pracovního souboru změn odložených z projednávání a dořeší se otázky kolem možných vlivů spodní stavby, kolem možných úprav hromady ve vztahu k vydaným stavebním povolením a k dalším normám a že tam nastane normální situace. Nemyslím si, že bychom to tady měli definitivně pohřbít, ale ať se věci nazývají pravými jmény a ať se dělají demokraticky a průhledně. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Zajíček, připraví se pan mgr. Fischer.

P.  Z a j í č e k :
	Při projednávání této změny jsem si vzpomněl na zemní val mezi Újezdem a Chodovem okolo dálnice D1, kde také několik podnikatelů schovalo skládku pod veřejně prospěšnou stavbu.
	Přimlouval bych se v souladu s návrhem pana dr. Polaneckého i pana arch. Kasla za přerušení tohoto bodu. Současně bych žádal pana předkladatele, aby upozornil orgány státní správy v životním prostředí, aby zajistily co nejrychlejší průzkum této hromady. Na druhou stranu bych toto území nerad bral sportu. Při úplném 
(pokračuje Zajíček)

zamítnutí by mohlo dojít k tomu, že by tento pozemek připadl na něco jiného a nesmyslného. Myslím si, že pro sport je vhodný, zvlášť když souvisí s další sportovní plochou. Myslím nejprve upozornit orgány státní správy, aby zajistily průzkum a relevantní asanaci, a potom se vyjádřeme k definitivnímu stabilizování tohoto pozemku.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan mgr. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Dovolte mi reakci na paní starostku. Paní starostko, nikdy jsem nezmiňoval, že by ZMČ mělo dát ke všem změnám souhlas. Vystoupení směřovala k jedinému – že zde není informace o tom, že ZMČ, které ze zákona tyto věci projednává, nevyslovilo souhlas, a tudíž nesouhlasí. Citoval jsem i úřední listiny k tomu mně předložené. Tudíž se domnívám, že pravdu mám. Ve při jsme jen v tom, zda to mělo být v tisku, aby nás to upozornilo, nebo ne. Tvrdím, že ano, že je to významná skutečnost a že jako námitkou jsme se tím měli zabývat, tudíž to do této přílohy nepatří. To je věc výkladu.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Pázler, připraví se paní Samková.

P.  P á z l e r :
	Vážený pane náměstku, pouze chci uplatnit svou připomínku ke změně 939. Ztotožňuji se s názory, které jsou tam řečeny od dotčených městských částí. Protože jinak chci podpořit ostatní změny, navrhuji, aby o této změně bylo hlasováno samostatně. 
	Byl bych rád, kdyby připomínka výboru územního rozvoje byla vzata jako vážná připomínka.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní starostka Samková, připraví se pan arch. Kasl.

P.  S a m k o v á :
	Už jen na okraj, pan arch. Kasl jistě bude mít po mně vtipné repliky, nicméně se to už dostalo z věcného projednávání územního plánu do politické dimenze. Chápu, že volby se blíží a že Evropští demokraté potřebují voliče i z nespokojených. 
	Myslím si, že věcná stránka byla projednána a nic nebrání tomu, aby tento materiál byl kladně projednán. 

Nám.  B l a ž e k :
	Arch. Kasl, připraví se kol. Kovářík.

P.  K a s l :
	Řekl to přesně Petr Zajíček. Nemyslím si, že bychom měli rušit možné sportovní využití území. Nebereme nic sportu, naopak ho tam chceme přivést. Nebránil bych budoucímu využití pro sport, ale ne za té situace, že legalizujeme černou skládku a nedemokratické fungování v Čakovicích na zastupitelstvu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Kol. Fischer se mylně domnívá, že nepřijetí usnesení je nesouhlas. Je to mylné vysvětlení. Nepřijetí usnesení znamená, že nedalo stanovisko. Znamená to, že nemáme nesouhlasné stanovisko. Jiná věc je, zda jste se dozvěděl nebo nedozvěděl o tlustém balíku, který máme k dispozici. Jen aby tady nevznikla mylná domněnka, že to má být v příloze č. 1, kde vyjadřujeme nesouhlasná stanoviska městských částí. Aby městská část vyjádřila nesouhlas, musí přijmout usnesení, kde schválí, že nesouhlasí s něčím. Teprve tehdy se to dostává jako nesouhlasné stanovisko městské části. Pokud nepřijme usnesení, je to bráno, jako že buď neprojednala, nebo nepřijala usnesení, nebo bylo málo lidí. To je jiné vyjádření. Uvádím na pravou míru něco, co v procesu je nějakým způsobem řešeno. Jiná věc je, jak se k tomu vyjádříme my věcně, ale abychom se nemýlili procesně. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Hvížďala, připraví se pan Zajíček.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vzhledem k tomu, jaké argumenty zde zazněly, pokud chceme korektně problém vyřešit, nemáme jinou volbu než přerušit projednávání. Argumenty, které zde zazněly, jsou velmi vážné. Pustit to do hlasovací mašinérie a převálcovat to formou hlasování je ta nejhorší metoda, kterou si můžete zvolit. Pokud ji zvolíte, dlouhodobě se to obrátí proti radě.

Nám. B l a ž e k :
	Petr Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Pokud nebude pan předkladatel akceptovat návrhy, které tady zazněly na přerušení projednávání změny č. 690, navrhuji jednotlivě hlasovat o této změně. 

Nám.  B l a ž e k :
	Mám zde přihlášku do diskuse pana Josefa Štégla ze Sdružení přátel Čakovic. Podle jednacího řádu musíme o jeho vystoupení hlasovat. Kdo souhlasí s tím, aby vystoupil pan Josef Štégl na našem zasedání v souladu s naším jednacím řádem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-2-4. Prosím pana Josefa Štégla, aby vystoupil.

P.  Š t é g l :
	Děkuji, že jste mi udělili slovo. Co se týká problému změny územního plánu k čakovické skládce, mohu říci jedno. 
	Na začátku bylo protiprávní rozhodnutí stavebního úřadu MČ Praha-Čakovice. Rozhodnutí bylo nejen v rozporu se Statutem hl. m. Prahy, ale i v rozporu s územním plánem. Vznikla černá skládka, jejíž rekultivace prezentuje cca 30 mil. Kč. 
	Napadl jsem rozhodnutí stavebního úřadu u správního soudu, zatím se ta věc projednává. Prosil bych vás, kdybyste tuto změnu územního plánu zatím neprojednávali. 
	Na začátku se jednalo o to, že v Miškovicích na tomto pozemku byla skládka vždycky, byla tam rokle. Jenže starosta Prepsl v r. 2000 nechal skládku policejním zásahem uzavřít, a pak nastalo, že si 
(pokračuje Štégl)

sportovci požádali o změnu územního plánu a rada schválila z rozpočtu obce prostředky na vypracování studie na údajné bikrosové hřiště. Nic nebránilo tomu, že se začala navážet suť a stavební materiál ze staveb administrativních budov Praha 9, Prahy 19-Kbel a částečně se tam vozil materiál z výstavby metra.
	Kvůli této záležitosti jsem byl několikrát v Kotli, hovořil jsem s ministrem životního prostředí Ambrozkem. Řekl, že pokud státní úředník pochybí, je možné docílit nápravu tím, že by bylo možné požádat ministerstvo životního prostředí o nějaké finanční prostředky na rekultivaci. 
	Přimlouval bych se, abyste tuto změnu zatím neprojednávali. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Končím diskusi a prosím o závěrečné slovo pana nám. Bürgermeistera.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Myslím, že se diskuse točila kolem změny 690. Mám zato, že problematika bilance bloku pro zdravotní a sociální účely byla snad řešena uspokojivě mým ztotožněním se s vynětím těchto dvou změn. Útvar rozvoje hl. m. Prahy připraví podklady pro diskusi na výboru.
	Ke změně 690. Mám s tím vážný problém, protože diskuse se netýká předloženého tisku. Týká se co s černou nebo nečernou skládkou, která má pravděpodobně své historické kořeny před vznikem samosprávy, a teď se přesypala stavebním výkopem, což asi není špatně. 
	Odmítám, aby územní plán legalizoval černou stavbu. Černá stavba je na spoustě ploch v územním plánu a zůstává černou stavbou. Je to věc úplně jiného řízení. Podotýkám, že bychom nemohli mít územní plán na Jihozápadním Městě, kde součástí centrálního parku je hora, a my víme, že ji celou nedokážeme odvézt. Na to miliardu nemáme. Určitě ji ale budeme zmenšovat a upravovat, aby se na ní dalo hrát, aby byla součástí městské krajiny. Když totéž chtějí udělat Čakovice, jsou vyvrheli.
	S touto změnou souhlasil jak městský hygienik bez připomínek, tak ministerstvo životního prostředí a ostatní orgány státní správy. K čemu máme dvouleté projednávání změn územního plánu, když stanovisko hygieny je až tady na plénu zpochybněno, pane Polanecký? 	Argumenty k černé skládce beru nesmírně vážně. Jestli pochybil stavební úřad, máme nadřízený stavební úřad na Magistrátu a můžeme dělat kroky vedoucí k odstranění černé stavby a vyřešit problém tak, aby byl korektní. Územní plán ale není nástrojem k legalizaci černé stavby, nesouhlasím s tímto tvrzením pana architekta. Nemohli bychom leckde dělat změny, abychom se vypořádávali v rámci územních řízení a stavebních řízení s problematikou nepovolených staveb.
	Souhlasím, že problém je vážný, věřím, že se bude řešit. Padl tady návrh na oddělené hlasování. Protože změna prošla zcela bezkonfliktně celým řízením, nikde proti ní nikdo nevznesl námitku, městská část se nevyjádřila, přijatá usnesení nejsou žádná vyjádření. To bychom byli v paradoxním světě, protože z každého nepřijatého usnesení si přebrat, že se přijalo nesouhlasné usnesení, to by ho někdo musel navrhnout. Jelikož ho nepřijali, nemáme se 

(pokračuje Bürgermeister)

s čím vypořádávat. Je to jednoduchá logika u přijímání usnesení radami a zastupitelstvy v každé městské části.
	Souhlasím s tím, abychom hlasovali odděleně, abychom problém nad čakovickou skládkou nepřekrývali do 105 změn, ale jako předkladatel se s návrhem stáhnout tento bod a dále se mu věnovat neztotožňuji s jednoduchým důvodem. Z hlediska projednávání změny územního plánu už k problematice není co dodat a raději bych se věnoval problematice černé skládky v rámci dalších projektových dokumentací, aby tam buď vzniklo, nebo nevzniklo hřiště, kde se děti budou moci věnovat svému sportu. 
	Tím jsem se vypořádal s obsahem diskuse.

Nám.  B l a ž e k :
	Technická paní Samková.

P.  S a m k o v á :
	Ke zmiňovanému stavebnímu povolení, které pan Štégl hodlá napadnout u správního soudu: bylo zrušeno nadřízeným orgánem, stavebním úřadem Magistrátu hl. m. Prahy. Není proti čemu protestovat. Změna umožní nastartování nového stavebního řízení. 

Nám. B l a ž e k :
	Je to rychlé zpřesnění faktů. Prosím pana dr. Polaneckého.

P.  P o l a n e c k ý :
	Upřesnil bych, že hygienická služba se nevyjadřuje k černým skládkám. Proto souhlas. Je to věc kompetence odboru životního prostředí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Poslední návrh pana kol. Zajíčka závisí na tom, jak dopadne návrh kol. Fischera. Kol. Zajíček navrhoval v případě, že neuspěje pan kol. Fischer s návrhem vyřadit změnu 690, aby se o ní hlasovalo jednotlivě. 
	Jediný protinávrh je zde návrh kol. Fischera – vypustit změnu 690 z přílohy č. 2. Pak by se dostala do doplnění usnesení v bodu I, kde bere na vědomí – doporučuji to do b) – že změny č. 840 a 849 budou předloženy na příštím jednání zastupitelstva. Pokud by uspěl kol. Fischer se svým vyjádřením, přibyla by tam ještě příslušná změna 690. Závisí to na výsledku hlasování. 
	Nejprve je potřeba hlasovat o návrhu kol. Fischera – vyřadit z přílohy č. 2 změnu č. 690, která by se ocitla v části vzetí na vědomí, že bude předložena příště. 

Nám.  B l a ž e k :
	Hlasujeme o návrhu, který formuloval předseda návrhového výboru, na vypuštění příslušné položky. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 25-13-20. Návrh nebyl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Prosím jednotlivá hlasování, protože dva členové zastupitelstva požádali o jednotlivé hlasování. Nejprve jednotlivé hlasování o změně 939 – kladné hlasování.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 34-1-15. Návrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Prosím zopakovat hlasování, ještě jednou bych uvedl, o čem hlasujeme. Nebylo to zřejmé. Hlasuje se o tom, že změna 939 bude schválena. Je to samostatné hlasování o schválení změny 939. Není to protinávrh na vypuštění, jedná se o schválení. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prohlašuji předchozí hlasování za zmatečné, hlasování opakujeme. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-1-7. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Obdobný způsob hlasování o schválení změny 690.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o změně 690. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 36-13-10. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní celkový návrh usnesení k tisku Z 853. Z přílohy č. 2 se vypouští změny 840 a 849 na základě návrhu pana předkladatele, a doplňuje se do bodu I. část 2. – bere na vědomí, že změny č. 840 a 849 budou předloženy na příští jednání zastupitelstva, jak to uvedl předkladatel. Jinak je materiál beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-1-6. Návrh byl přijat.
	Přistoupíme k bodu 12, tisk Z 933 – návrh na úpravu rozpočtu r. 2005, kapitoly 0619. Úvodní slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk řeší problematiku kostelíka v Uhříněvsi. Navrhuje, abyste souhlasili s tím, že použijeme nevyužité finanční prostředky z kapitoly 0619, z které hradíme granty na obnovu kulturních památek. Něco se vrátilo, peníze tam jsou a je možné letos kostelíku pomoci ještě před zimou částkou 473 tis. Kč. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím pana ing. Kováříka.

P.  K o v á ř í k :
	933 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro tisk Z 933? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-1. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Bürgermeister předkládá následující tisk 895.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk má spíše technický charakter. Schválili jsme 15 mil. účelové investiční dotace Praze 10 na obnovu a zateplení panelových budov. Při realizaci této akce se ukázala nutnost zaúčtovat položky na zateplení a obnovu panelových budov, protože se tam nestavěly žádné nástavby do figury opravy. Městská část 15 mil. vynakládá na tuto akci ze svého rozpočtu a já vám předkládám ke schválení změnit účelovost investiční dotace na rekonstrukci objektu Sedmihorky – je to také bytová funkce – s tím, že 15milionový program městská část plní ze svých zdrojů a my jí pomůžeme v jiné investiční akci. 
	Druhá větev řešení problému by bylo přeschválení investiční na neinvestiční dotaci, ale přišlo mi to z hlediska sestavování pravidel vztahů rozpočtu města a městských částí mnohem více systémově nesprávné.
	Původní účel našeho rozhodnutí se naplňuje, panelové budovy se opravují. 
	Kdybyste měli nějaké dotazy, vidím pana starostu Richtera z MČ Praha 10. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 895, bod č. 13 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 895. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-1-0. Návrh byl přijat.
	Prosím o bod 14, tisk Z 971.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tisk se týká úplatného nabytí 76 m2 pozemku v k. ú. Jinonice. Souvisí s přípravou malé investiční akce úpravy ulice Na Pomezí, kterou mám ve své kapitole rozpočtu. Akce není finančně rozsáhlá, ale rozsáhlé jsou důsledky. Úpravou této komunikace odstraníme letitý problém, kdy majitelka po sesutí části svého majetku zablokovala z rozhodnutí soudu komunikaci a tato část Prahy 5 má závažné problémy s místní dopravou. Uzavírá se tím i prostor pro rozvoj území, který je jinak v územním plánu. Věc je technicky drobná, v důsledcích spíše zpráva o tom, že se připravuje realizace této investice. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	971 s termínem 25. 10. a s drobnou úpravou v příloze nemající vliv na usnesení, jinak beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 971. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 46-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím pana náměstka o vložený tisk Z 983. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vracíme se tímto tiskem k hurikánu Katrina, který zaplavil New Orleans a k našemu velmi rychlému jednání na zastupitelstvu, které vyústilo v rozhodnutí pomoci New Orleansu. 
	Je zcela zřejmé, že naše pomoc nemůže konkurovat obrovské síle Ameriky, která jistě najde dost sil, aby se New Orleans po povodni vzpamatoval a byl obnoven v infrastruktuře i v původní funkci. New Orleans je specifické město, město úžasné kultury, které obohatilo svět o mnohé a myslím, že i každého z nás. 
	Rada dostala za úkol najít způsob adresné a cílené pomoci New Orleansu. Předkládaný tisk po konzultaci a úzké spolupráci s americkým velvyslanectvím předkládá nápad a velmi hezkou cestu, jak New Orleansu pomoci a jak využít specifické zkušenosti, které po povodni máme, a to je záchrana kulturních detailů, záchrana cenných prvků architektury, záchrana archiválií a obnova jakési paměti New Orleansu a paměti nás všech ve svém důsledku. Naše prostředky nejsou velké, ale naši specialisté jsou ve světě unikátní. 
	Předkládaný tisk etapizuje systém pomoci. V první etapě jsou 4 specialisté připraveni, pokud to schválíme a dokončíme koordinační kroky s americkou ambasádou, vyrazit co nejdříve do místa katastrofy, zmapovat možný rozsah problémů a pomoci v oboru restaurování a při obnově památkově cenného objektu. 
	V druhé etapě následuje příprava projektu a ve třetí samotná realizace. 
	S velkým pocitem uspokojení předkládám tento tisk s poděkováním všem, kteří se podíleli na přípravě i s poděkováním těm odborníkům, kteří jsou tento úkol přes své velké zatížení ochotni na sebe vzít. Myslím si, že je to přesně ta oblast, kde máme s blátem poničené Prahy více než vynikající odborníky, i když by se možná rádi školili v jiných oborech. 
	S tímto konstatováním děkuji za pozornost i těm, kteří mě vůbec neposlouchali.

Nám.  B l a ž e k :
	Myslím, že to pouze vypadá tak, že neposlouchají, ale určitě dávají pozor. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím předsedu návrhového výboru o návrh usnesení.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 983, bod 14/2, s drobnými úpravami v příloze usnesení. U pana ing. Bajera – příloha usnesení končí tím, co bylo na str. 2, protože charakteristiky jednotlivých lidí není potřeba dávat do usnesení. Jinak beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 983. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Návrh byl přijat. 
	Technická poznámka pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Mrzí mě, že rada ráno nenavrhla tisk, kde bychom řešili otázku pomoci postiženým zemětřesením v Asii. Předpokládám, že to doženeme se zpožděním, jako toto doháníme se dvěma měsíci. 

Nám.  B l a ž e k :
	Přerušuji jednání zastupitelstva a vyhlašuji přestávku do 14.30h.

(Polední přestávka)

Prim.  B é m :
	Dovolím si pokračovat v řádném jednání zastupitelstva. Můžeme pokračovat projednáváním tisku Z 887, poř. č. 15. Předkládá pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám tisk Z 887 k volbě a odvolání přísedících Městského soudu v Praze. 
	Obsahem tohoto tisku je jednak oznámení paní Jarmily Provazníkové a pana dr. Ivo Klepáčka o vzdání se funkce přísedících Městského soudu, což bereme na vědomí, a stejně tak návrh na volbu pana mgr. Rostislava Ježka, bc. Vratislava Minára, pana dr. Karla Simona a paní ing. Marcely Vránové do funkce přísedících Městského soudu, a současně odvolání paní bc. Veroniky Srbové a pana Františka Hladíka z funkcí přísedících Městského soudu. 
	Důvody pro všechny tyto kroky jsou uvedeny v důvodové zprávě. Mohu konstatovat, že všichni čtyři navržení splnili příslušné podmínky, které stanoví zákony, a souhlasili se svým zvolením. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 887 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 38-0-0. Návrh usnesení byl přijat.
	Tisk 870.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji za stoprocentní podporu mého předchozího návrhu. 
	Vážený pane primátore, předkládám tisk Z 870 k návrhu obecně závazné vyhlášky, kterou se vyhlašuje závazná část plánu odpadového hospodářství hl. m. Prahy s účinností od 1. listopadu letošního roku. 
	K tomuto předkladu bych chtěl uvést, že je to dalším krokem v rámci schvalování příslušného plánu odpadového hospodářství kraje, neboť musíme formou obecně závazné vyhlášky tento krok provést. 
	Vzhledem k tomu, že zastupitelstvo již projednávalo tyto záležitosti, nedomnívám se, že je to polemická záležitost, pouze musíme splnit tento formálně právní krok. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 870 s prosbou na pana náměstka: předpokládám, že účinnost je možná od 1. ledna příštího roku. Jinak beze změny. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 44-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 730.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, předkládám návrh na schválení obecně závazné vyhlášky, kterou se stanoví systém shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů vznikajících na území hl. m. Prahy a systém nakládání se stavebním odpadem, zkráceně vyhláška o odpadech. 
	Ani v tomto případě se nejedná o novou úpravu, ale o to, že vyhláška o odpadech platící od 1. 1. 2002 na území města byla novelizována následnou vyhláškou. Vzhledem k tomu, že se tato problematika řídila dvěma právními předpisy a nemáme možnost vyhlašovat úplné znění vyhlášek v naší Sbírce hl. m. Prahy, proto se navrhuje velmi drobnými minimálními legislativně technickými změnami sloučit tyto dvě vyhlášky do jedné, aby byla orientace v našich vyhláškách pro občany města snazší. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan zastupitel Kroh.

P.  K r o h :
	Dámy a pánové, rád bych využil této příležitosti a upozornil předkladatele na fakt, že v § 9 je pro svozovou společnost pod písmenem e) stanoveno, že poskytuje sběrné nádoby podle § 6, písm. a). Tam jde pouze o nádoby na směsný odpad, a neřeší se nádoby na tříděný odpad, tedy na papír, lepenku, sklo, plasty, objemný odpad, nebezpečný odpad. Jinými slovy – chtěl bych vědět, kde je upravena povinnost zajišťovat umístění těchto nádob a eventuálně jejich dostatečný počet tak, aby bylo kam tento tříděný odpad vyhazovat.

Prim.  B é m :
	Pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Chtěl jsem zneužít této příležitosti k postěžování si a případně se pokusit vtělit to do nějaké diskuse orgánů města a svozových firem, především Pražských služeb, které jsou majoritní ve svozu odpadu. 
	Na rozdíl od jiných zemí západní Evropy, když se k nám přistěhuje cizinec např. z Paříže, sváže odpadky do igelitové tašky a když je popelnice plná, položí pytlík vedle popelnic. Bohužel v Praze není zvykem se ohnout a tento igelitový sáček také odhodit do kukavozu. Popelář přesvědčuje, že to není jeho povinnost. Myslím, že tyto věci má na starosti pan radní Gregar. Praha se stále víc a víc stává kosmopolitním městem a je složité vysvětlit v Praze
(pokračuje Kasl)

žijícímu cizinci, který bydlí v domě společenství vlastníků, že odpadový sáček, zabalený, čistý, stojící vedle popelnice, se popeláře netýká. To se těžko vysvětluje. 

Prim.  B é m :
	Mohu potvrdit. Dva měsíce mě to trvalo v ulici Na Baště sv. Ludmily – nejsem to já, kdo tam dává zatažené igelitové sáčky.
	Dovolím si uzavřít rozpravu. Slovo má pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Mohl bych poprosit paní Kluzovou, aby odpověděla panu Krohovi. Jako věcně příslušný zpracovatel stejně jako podle jednacího řádu tady má být. Potřeboval bych od ní v tomto případu pomoc. Byl bych rád, aby bylo zodpovězeno na § 6, písm. a) ze strany zpracovatele, případně někoho, kdo paní Kluzovou zastupuje.

P.  M i r e č k o v á – odbor infrastruktury města:
	Zastupuji paní mgr. Kluzovou, která právě skládá zkoušku odborné způsobilosti, takže se nemohla dostavit. (Smích v sále.)
	Ohledně zajištění kontejnerů. Praxe je taková, že kontejnery na tříděný odpad, to znamená plast, lepenka, sklo atd. se zajišťují dle požadavků městských částí. Dělají se pravidelné kontroly, a pokud městská část nebo někdo z našich pracovníků zjistí, že je to nedostatečné, je okamžitě přistavěn další kontejner nebo je zvýšena frekvence svozu na daném místě. V praxi to dobře funguje, myslím, že ze strany městských částí nejsou žádné připomínky.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek je evidentně uspokojen. Pane náměstku, dokončete své závěrečné slovo, můžeme přistoupit k hlasování. 

Nám.  B l a ž e k :
	Nejsem si jist, zda paní Mirečková odpověděla na to, co chtěl pan Kroh odpovědět. Doplnění pro návrhový výbor by bylo, že svozová společnost je povinna i od nádoby na komunální odpad dle § 3, odst. 1 až e). To je to, co by tam mělo být.
	Prosím doplnit tento návrh v § 9, odst. 1 e): poskytuje sběrné nádoby dle § 6, písm. a) a dále § 3, odst. 1.

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu tak, protože se jedná o vyhlášku, je předkladatelem pan nám. Blažek, ale věcně tato oblast přísluší panu kol. Gregarovi. Požádám ho o částečnou odpověď na otázku pana Kroha i na pana arch. Kasla. 

P.  G r e g a r :
	Hlásil jsem se do diskuse. Je to doplněk, který přísluší do vyhlášky k § 9, protože odkaz byl nepřehledný a zřejmě to při zpracování vyhlášky vypadlo. Běžná praxe se řídí tímto způsobem. 
	Odpověď panu arch. Kaslovi. Je to problém. Snažíme se a budeme se snažit v rámci zlepšení informovanosti – projekt je na světě, připravuje se – informovat obyvatele, a to i v cizojazyčné podobě, aby bylo evidentní, jakým způsobem se s odpadem nakládá.

(pokračuje Gregar)
 
	Svozové společností mají v určitém objemu při odvozu odpadu a úklidu nepořádku okolo popelnic za povinnost toto dělat. Tam, kde se to nestane, kontrolní činnost je spíše v rukou městských částí. Kde se to vyskytuje častěji, věc je potom řešena následně s příslušnou svozovou společnosti. 
	Svozové společnosti v rámci určitého menšího rozsahu kolem popelnic mají ze smluvní povinnosti toto dělat. Jestliže to nedělají, je to jejich chyba a je potřeba na to upozornit, aby to bylo možné napravit. Informační kampaň je připravena. Když budu bydlet v zahraničí, také se budu muset přizpůsobit normáliím prostoru, ve kterém se budu pohybovat. To není omluva, to je jen vysvětlení k tomu, že se snažíme informovanost zlepšit.

Prim.  B é m :
	Děkuji zpracovatelům a zároveň předkladatelům. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 730, bod 16/2, doplňuje se návrh vyhlášky, která je přílohou usnesení v § 9, písm. 1 e), takto:
	poskytuje sběrné nádoby dle § 6, písm. a) a dle § 3, odst. 1).
	Další změna v příslušné vyhlášce není. Účinnost je od 1. 1. – beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme přistoupit k projednání tisku Z 914. Je to premiéra dnešního dne – pan radní Černý poprvé před zastupitelstvem.

P.  Č e r n ý :
	Dámy a pánové, je to má premiéra a že je to zrovna z oblasti pohřebnictví, nedělejte z toho žádné závěry. Pohřebnictví spadá i do mé kompetence. 
	Předkládám návrh na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Správa pražských hřbitovů z důvodu aktualizace hodnoty svěřeného majetku. 
	Na základě dlouhodobé koncepce investiční obnovy pražských hřbitovů a urnových hájů došlo ke změnám a navýšení hodnot majetku spravovaného oběma příspěvkovými organizacemi v oblasti pražského pohřebnictví. Od r. 2002 byla na pražských hřbitovech dokončena řada investičních akcí včetně změn v geometrických plánech. Dále proběhlo značné navýšení movitého majetku z důvodu nákupu různých technických zařízení. K některým změnám v hodnotách movitého majetku došlo také přestěhováním hřbitovních správ a zhodnocením konkrétních nemovitostí. 
	Na žádost organizace TSK a souhlasu odboru správy majetku Magistrátu hl. m. Prahy byly ze zřizovací listiny vyřazeny parcely v k. ú. Žižkov, které budou následně předány do užívání TSK. 
	Z uvedených důvodů předkládám zastupitelstvu aktualizaci celého odst. 5, vymezení majetku zřizovací listiny organizace Správa pražských hřbitovů.

(pokračuje Černý)

	Dále navrhuji doplnění v odst. 3, předmět činnosti, o další bod 4 – provozování veřejných WC pro návštěvníky hřbitovů. Jedná se o zařazení do hlavní činnosti organizace.
	Poslední navrhovanou změnou zřizovací listiny je doplnění odstavce doplňková činnost o bod 4 – pronájem svěřených nebytových prostor nebo pozemků nevyužívaných k vlastní činnosti organizace.
	Děkuji za pozornost. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane radní. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 914 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s úpravou termínu na 25. 10.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Přichází série pana kol. Štrofa, tisk Z 969 a Z 828 ve společném předkladu.

P.  Š t r o f :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám ve společném předkladu změnu zřizovacích listin dvou škol, a to Konzervatoře a Vyšší odborné školy Jaroslava Ježka, Praha 4, a Středního odborné učiliště Weilova, Praha 10. 
	Konzervatoř a Vyšší odborná škola Jaroslava Ježka je příspěvková organizace zřizovaná hl. m. Prahou. Škola požádala o změnu zřizovací listiny rozšířením čl. 6 doplňkové činnosti. 
	Od 1. 1. 2005 došlo k výrazným změnám v legislativě v oblasti vzdělávání, a proto  čl. 2 a 3 zřizovací listiny se snažíme změnit v souladu s tímto zákonem. 
	U školy Střední odborné učiliště a Střední odborná škola Weilova je to obdobné. V čl. 2 a 3 se snažíme sladit zřizovací listinu se změnou zákona k 1. 1. 2005 a v čl. 6 se snažíme změnit doplňkovou činnost o rozšíření o činnost maloobchodní, motorových vozidel a příslušenství, která souvisí s jeho vzdělávací činností a rekonstrukcí dílen. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane radní. Dovolím si otevřít rozpravu k tisku Z 969. Uzavírám rozpravu. Otevírám rozpravu k tisku z 828. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Nejprve Z 969 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tisku Z 969. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48—0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 828.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou s drobnou úpravou interpunkce v doplňkové činnosti v příloze, jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím o společný předklad k tiskům Z 913 a Z 889.

P.  Š t r o f :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám tisk Z 913 a tisk Z 889. Oba tisky jsou návrh na změnu investiční dotace.
	V tisku Z 913 se jedná o změnu investiční dotace na městské části Praha 13. Usnesením byla poskytnuta městské části investiční dotace ve výši 2500 tis. Kč na investiční akci Základní škola Fingerova, rekonstrukce školní jídelny. Městská část Praha 13 žádá o použití zbylých finančních prostředků na zahájení rekonstrukce a zateplení mateřské školky Hostinského 1534. 
	U tisku Z 889 žádá městská část o změnu účelovosti investiční dotace ve výši 1400 tis. Kč, která byla přidělena na investiční akci Mateřská školka Kostlivého, kde byla rekonstrukce zdravotně technické instalace. Žádá o změnu účelové investiční dotace na rekonstrukci střechy této mateřské školy. Střecha je téměř v havarijním stavu, zatéká do ní a soustavně vyžaduje místní opravy. 	Žádáme o změnu účelovosti těchto dotací. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 913. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 889. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 913 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 889 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 909 a zároveň tisk Z 981, dnes zařazený k projednání na zastupitelstvu. Slovo má kol. Štrof.

P.  Š t r o f :
	Tisk Z 909. ZHMP schválilo usnesením č. 27/23 z r. 2005 zrušení příspěvkové organizace Mateřské školy rómská internátní v Praze 4, Na Lánech 22. Zřizovatelství bude převedeno na městskou část Praha 4 k 1. 7. 2005. Tímto tiskem řešíme úpravu rozpočtu, řešíme zůstatek finančních prostředků ve výši 55300 Kč. Odbor školství předkládá návrh navýšit rozpočet vlastního odboru za účelem úhrady závazků výše citované Mateřské školy rómské internátní.
(pokračuje Štrof)
 
	U tisku, u kterého se omlouvám, že je předkládán mimořádně, tisk 981, jde o úpravu rozpočtu. Finanční prostředky ve výši 10 mil. Kč určené na financování, případně havárii a dofinancování rozpracovaných akcí na městských částech, se povedlo rozpustit na nejnutnější akce. Žádáme schválení těchto investičních akcí městským částem. Chtěli jsme, aby to městské části dostaly co nejdříve, proto to bylo zařazeno mimořádně. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 909. Uzavírám rozpravu. Otevírám rozpravu k tisku Z 981. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 909 ve znění předloženém radou s termínem 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 981.

P.  K o v á ř í k :
	Z 981 – termín 25. 10., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování?  39-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Štrofovi. Můžeme přistoupit k projednání tisků Z 928 a 929 pana radního Gregara ve společném předkladu.

P.  G r e g a r :
	Z 928 je tisk, který navrhuje změnu účelovosti investiční dotace z rozpočtu hl. m. Prahy pro MČ Praha-Klánovice. Praha-Klánovice svým dopisem požádala o změnu účelovosti z původní stavby rekonstrukce původní splaškové kanalizace MČ Praha-Klánovice s tím, že by z těchto prostředků bylo investováno vystrojení uličních řadů vodovodů a kanalizací v rámci akce ČOV vodovod a kanalizace. 
	Tisk 929 je též změna účelovosti dotace MČ Praha 11. Jedná se o změnu účelovosti z rekonstrukce centrálního parku, kde v postupu výkupu pozemků nebylo dosaženo zamýšleného cíle v letošním roce a navrhuje se převést tyto prostředky na obnovu dětských hřišť.
	Ve druhé části materiálu se jedná o snížení rozpočtu hl. m. Prahy a současně navýšení nebo poskytnutí účelové investiční dotace městským částem tak, jak bylo schváleno v rozpočtu 2005. Jednotlivé akce jsou vypsány v příloze č. 1 usnesení. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 928. Uzavírám rozpravu. Otevírám rozpravu k tisku Z 929. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 928 – návrh usnesení s termínem 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 929 – termín 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto tisku. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 908.

P.  G r e g a r :
	Tisk Z 908 navrhuje poskytnout účelovou investiční dotaci MČ Praha-Horní Počernice. Do systému města je zařazený sběrný dvůr v Chvalkovické ulici. Byl tam zaznamenán enormní nárůst odpadů, které občané na tento sběrný dvůr přinášejí. Navrhuje se přikoupit velkoobjemové kontejnery na bioodpad a dřevěný odpad, jak bylo v požadavcích městské části na hl. m. Prahu deklarováno. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 908 – v bodu II.1.l. termín 25. 10., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Gregarovi. Slovo bude mít pan kol. Šteiner, tisk Z 968.

P.  Š t e i n e r :
	Pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám poměrně jednoduchý tisk k návrhu na přijetí účelové investiční dotace ze Státního fondu dopravní infrastruktury na financování oprav a modernizaci průjezdních úseků silnic a dálnic a k návrhu na zvýšení rozpočtu vlastního hl. města Prahy v r. 2005.
	Podařilo se po poměrně intenzivních a nejednoduchých jednáních na přelomu prvního a druhého pololetí tohoto roku vyjednat finanční krytí ze Státního fondu dopravní infrastruktury na probíhající rekonstrukční akce na základním dopravním skeletu hl. m. Prahy, konkrétně rekonstrukce Barrandovského mostu a rekonstrukce Liberecké a Cínovecké ulice. 
	Dále se podařilo vyjednat navýšení státní dotace na mimoúrovňovou křižovatku ve Velké Chuchli v zájmu urychleného dokončení a zprovoznění této významné stavby. 
	Proto žádám o souhlas s přijetím 140 mil. Kč ze Státního fondu dopravní infrastruktury ve prospěch rozpočtu hl. m. Prahy. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk pod číslem Z 968 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Ke slovu přichází pan radní Klega. Prosím o souhrnný předklad k tiskům s pořadovým číslem 24/1 – 24/27.

P.  K l e g a :
	Dámy a pánové, pokusím se o maximálně racionální předklad s tím, že jsem připraven reagovat na vaše případné dotazy. 
	Jedná se o 26 tisků, protože jeden z tisků byl stažen. Upozorním na něj v průběhu úvodního slova. 
	V prvních třech tiscích pod čísly 884, 888 a 977 se navrhuje schválit převody za účelem sloučení pozemků v jeden funkční celek.
	Další čtyři materiály řeší úplatné převody pozemků na základě nejvýhodnějších nabídek vzešlých z výběrových řízení.
	Materiál Z 486 je projednáván na základě žádosti podané odboru obchodních aktivit o možnost rozšíření provozovny za účelem vyhovění požadavkům EU na zajištění sociálního zázemí provozovny.
	V tiscích Z 916, Z 905 a 883 jde opět o sloučení požadovaných pozemků s pozemky ve vlastnictví žadatele v jeden celek. 
	Tisk Z 937 je také návrhem na narovnání majetkoprávních vztahů.
	Tisk Z 939 řeší otázku prodeje pozemků souvisejících.
	Následující materiál Z 555 obsahuje dlouhodobě řešený prodej pozemku opakovaně projednávaný radou, na kterém je umístěna budova žadatele a přilehlé parkoviště. 
	Tisk Z 902 řeší prodej pozemků pod objektem vlastníků.
	Dalším tiskem je řešena žádost o prodej pozemků za účelem sloučení pozemků v jeden funkční celek.
	Tisk Z 917 se zabývá žádostí spoluvlastníků garáže o odkup části pozemku zastavěného garáží z důvodu chyby zjištěné při kolaudaci v zaměření pozemku. 
	Další materiál Z 827, 964, 967 a původně navržený Z 963, který byl stažen z dnešního programu jednání na mou žádost při schvalování programu, řeší prodej části pozemků opět za účelem vytvoření jednoho funkčního celku s pozemky, které již ve vlastnictví žadatelů jsou.
	Tisk Z 819 se zabývá žádostí o prodej části pozemku, který bude následně sloužit z části jako parkoviště pro nové nájemce, resp. jako obslužné zázemí objektu ve vlastnictví žadatele.
	Obdobnou tématikou se zabývá tisk Z 976.
	Tisk Z 912 řeší dvě žádosti vlastníků sousedních pozemků opět za účelem sloučení v jeden funkční celek.
 	 V tisku Z 950 je navržen k projednání úplatný převod vlastnictví části kanalizační stoky v Libni do vlastnictví investora stavby obytného domu, přičemž následné technické řešení je v tisku popsáno. 
	Tisk Z 974 je návrhem na úplatný převod vítězi výběrového řízení na areál Ergonu Jiviny včetně podmínky včasné demolice staveb v tomto areálu umístěných, jak je uvedeno v návrhu usnesení.
	Posledním tiskem této sady je návrh na úplatný převod ideální poloviny pozemku na základě žádosti spoluvlastníka tohoto pozemku.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane radní. Otevírám rozpravu k tisku 24/1, tisk Z 884. Hlásí se kol. Bursíková.

P.  B u r s í k o v á :
	Omlouvám se, hlásím se k jinému tisku, nevěděla jsem, že to půjde po řadě.

Prim.  B é m :	
	Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 888. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Rozprava k tisku Z 977. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 962. Slovo má pan kol. Kasl.

P.  K a s l :
	K tisku Z 962. Konstatuji, že prodej a výběrové řízení na kupce pozemku proběhlo v době, kdy většina z nás nesledovala události. Dovolím si souhrnně označit tento balík 24 bodů pana radního Klegy jako slušný předvolební výprodej. Prodáváme co jde, a to tady ještě dnes nemáme Richterovy domy.
	Pojďme k poslední volné parcele na Národní třídě, k pozemku, který chce firma Ditrich s. r. o. koupit za neuvěřitelných cca 180 mil., což nás všechny těší. Považuji to za obrovský úspěch obchodní politiky hl. m. Prahy, takovou cenu jsme v Praze ještě nedosáhli, je historická. O to více mě překvapuje navržené usnesení, které říká, že pokud společnost Ditrich nezaplatí jistotu ve výši 65 mil., bude výběrové řízení zrušeno. Je to nestandardní postup. Všichni pamatujeme běžná výběrová řízení, kdy rada dokonce navrhovala 4 v pořadí. Tady jsme řekli shodně tři a dost, čtvrtý je bramborová medaile, tam se zpravidla žádné ceny nerozdávají. 
	Když se podíváte v důvodové zprávě na tabulku, zjistíte, že první nabídl neuvěřitelných 183 mil., druhý nabízí 120 mil., třetí – manželé Třešňákovi – 64 mil., a teprve jediná aspoň pro mne známá firma Sekyra Group nabízí 61 mil., pak je to pouhých 51 mil. od Glöcknerů – také známá firma v Praze.
	Proč zde není v pořadí aspoň první a druhý? Jestliže se nabídky liší v řádu sta procent, proč není usnesení, že v případě, že první odstoupí, nabídne se druhému, pokud nezaplatí, odstoupí a vypíše se nové řízení. Je jasné, že cena indikuje podstatně lepší nabídku než 64900 tis. – třetí pozice. 
	Považuji za trestuhodné odmítnout nabídku za 120 mil. Jestliže firma Albord (?) a. s. by byla ochotna tyto peníze složit, je naprosto trestuhodné vypisovat nové výběrové řízení, které podle mne bude opatrnější a nabídky se budou blížit 80 – 90 mil., protože se ukáže, že se tam pohybuje rozumná cena vykalkulovaná s jistou mírou developerského rizika. 
	Můj návrh je vybrat první dva. Pokud první nesloží, tak druhý, pokud druhý nesloží, zrušit a pak vypsat výběrové řízení, jak je napsáno v usnesení pro zastupitelstvo.

Prim.  B é m :
	Přeje si pan radní Klega reagovat hned? Ne.
	Dovolím si uzavřít rozpravu k tomuto tisku. Bude na to reagováno.

(pokračuje Bém)

	Otevírám rozpravu k tisku Z 975. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 956. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 955. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 486. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 916. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 905. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 883. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 937. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 939. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 555. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 902. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 990. Slovo má paní kol. Bursíková.

P.  B u r s í k o v á :
	Omlouvám se, že nejsem na toto jednání tak připravena jako býval kol. Martin Stránský, který vždycky vypátral všechny ceny v příslušném území, ale neuvěřitelně mě zaujalo, že toto je na Smíchově, na jedné z lokalit, kde se teď strašně staví. Je to obrovský pozemek 1700 m2, a my za to chceme 8000 Kč/m2, přičemž sousedovi za garáž v Nuslích na nepřístupné zahradě řekli 3600 Kč. Jedna věc je cenová mapa a druhá věc je využitelnost tohoto území. Šla bych do toho za 14 mil., připadá mi to dobrá investice. 
	Dávám návrh návrhovému výboru na stažení tohoto tisku.

Prim.  B é m :
	Pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Půjdu v explikaci ještě dále. Tady je mezi banální převody m2 za pár korun zařazen další úžasný business. Hlásím střet zájmů, neboť kancelář Evropských demokratů je v rohovém domě vedle tohoto volného pozemku na ulici Radlická 2. Pozemek, který máme prodávat, je složen zhruba ze ¾ z městského majetku a z ¼ majetku prý bývalé Australanky. Všichni developeři v okolí se po ní od revoluce sháněli, nemohli ji dohonit, až ji sehnala šikovná paní arch. Gregušková, která s manželem založila firmu Samko s. r. o. Za tuto desetitisícovou firmu nabízí – jak píše – velmi férovou cenu v přímém prodeji, a pan radní Klega jí na to skočil, protože je velký letní výprodej, pozemek za 8100 Kč, který je připraven mezi dvěma hotovými budovami. Budova, kde sedíme, se rekonstruuje. Je to budova bývalých Kancelářských strojů, která má směšnou cenu – za m2 7500 Kč, neboť je to pozemek pod zastavěnými starými budovami paláce Křižík. Vedle je Johnson, dál je Anděl Media Center – a tento 
(pokračuje Kasl)

pozemek, kde ¾ vlastní město a ¼ od restituentů zřejmě koupila Samko s. r. o., chceme prodat za 8100 Kč. 
	Vážená rado, to je loupež století. Když jsem to zjistil, indikativně jsem se zeptal souseda – vlastníka Prospexu, staré budovy, co by nabídl za takový pozemek vedle jejich majetku. Deset minut počítali a z fleku řekli 16000 Kč/m2. Tím hlásím, že město by bylo ošizeno o 7900 Kč/m2, a to jenom počítali chvilku. 
	Kdybyste tento pozemek vyvěsili, i ty ¾ zastavitelné parcely prodáte za dvojnásobek, možná ještě dráž, a ta čtvrtina, kterou spekulanti mají – buď by se dohodli s většinovým vlastníkem, nebo by to koupili za korektní peníze. Business je business a ne spekulace. Viktor Kožený měl heslo jistota desetinásobku. Myslím, že tady by se dala garantovat jistota 200 % spekulace. 
	Navrhuji stažení tohoto tisku, řádné vyvěšení tohoto pozemku. To, že je tam někdo sousedem, nedává mu právo na tento předkup. Četl jsem ten dopis, je to směs diletantství. 
	Vážím si pana radního Klegy, nepodezírám ho z nekalostí, ale kdybyste s tím vystoupil ven, jste označen za korupčníka století. 

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Pan kol. Klega bude reagovat v závěrečném slovu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 917. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 827. Paní kol. Bursíková.

P.  B u r s í k o v á :
	Tentokrát mám laický dotaz. Je možné toto promítnout na obrazovku? Není mi jasné, proč ten pán, který tam má dvě jiné plochy, jedna patří Českým drahám, a na tom si navíc hodlá postavit barák, ačkoli to není stavební plocha, si ještě kupuje tento les? Tvrdí, že to zachová jako les. Jde mi o to, zda tam zůstane zachována cesta, průchod nebo chodník? Neznám to tam, je tady jen plánek. Zůstane možnost chůze pro pěší?

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 964. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 967. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 819. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 976. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 912. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 950. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 974. Pan zastupitel Mach.

P.  M a c h :
	Mám dotaz. Kolik by asi stála demolice objektů, které tam stojí? Pozemek dnes prodáváme za 632 Kč/m2, což se mi zdá málo. Připočítal bych k tomu rád cenu demolice.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Myslím, že jsme v minulosti měli nabídku za 5,5 mil., ale nejsem si úplně jist. Hrozná historie Ergonu. 

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 966. Uzavírám rozpravu.
	Závěrečné slovo má předkladatel kol. Klega. 

P.  K l e g a :
	Vznikl zde požadavek na debatu nad 4 tisky. Začnu od první připomínky pana kol. Kasla na téma pozemku na rohu Národní a Mikulandské.
	Bude se mi hovořit těžko. Poté, co mi bylo doporučeno, abych tady umožnil spekulaci na odstoupení z první ceny na druhou, což je návrh, který tady zní, tak se přiznám, že původní myšlenka i odboru obchodních aktivit byla ve smyslu hodnotit prvního a druhého, ovšem hospodářský výbor zastupitelstva, kde máte i vy svého zástupce, navrhl takovouto úpravu usnesení. Proto zde takové usnesení je. Jinak s vámi souhlasím. 
	Pokud jde o vaši připomínku k tisku Z 990 na téma paní Gregušková. Neznám ji, nevím, jestli je nebo není spekulantem. Pro mne v tomto případě bylo velmi důležité stanovisko SURMU, které je relativně vyčerpávající. Říká, že toto území je třeba řešit na základě současně platných vlastnických vztahů. Přikláním se k tomu, protože se domnívám, že roztříštěné vlastnické vztahy buď neřeší budoucí rozvoj území, nebo naopak mohou způsobit obecně neřešení rozvoje daného území. Myslím si, že máme odpovědnost zajistit maximální příjem do pokladny. 
	K cenové mapě. Cenová mapa dané lokality je součástí tisku. Ceny se v okolí pohybují od 2030 přes 5070, přes ulici dnes zastavěné pozemky 20000 Kč/m2. Je to součást tisku.
	Cena, kterou původně žadatel navrhoval odboru obchodních aktivit, byla nižší. Byla zvýšena na zde dnes navrhovanou cenu za pozemek v dané lokalitě s přihlédnutím k vlastnickým vztahům dle mého názoru rozumnou. 
	Pan architekt má technickou. Nevím, jestli mám dokončit reakci na čtyři tisky, které byly připomínkovány, nebo jestli dostane slovo pan architekt.

Prim.  B é m :
	Přiznám se, že bych byl nerad, aby se technická poznámka nakonec zvrhla do diskuse mezi předkladatelem a kol. Kaslem, ale respektuji přání kol. Kasla.

P.  K a s l :
	K cenám: aby si všichni zastupitelé otevřeli tisk a podívali se na cenovou mapu. Sousední pozemek 20820, srovnatelný, jižně 11140. V tomto rozmezí by se měla pohybovat cena, ne argument 2030 Kč za trafostanici PRE naproti přes ulici Kováků. Říkejme pravdu. 

P.  K l e g a :
	Když jsme u pravdy, je třeba ji říci celou. Také 7070 na druhé straně.
	Mám tady připomínky k tisku Z 827 kol. Bursíkové: bude zachován průchod nebo jak bude řešeno budoucí vlastnictví? 
(pokračuje Klega)

	Žadatel má pozemek, který má oplocen, dlouhodobě v pronájmu od Českých drah. S Českými drahami projednává prodej. Na pozemku je skládka. Není tam chodník, je tam izolační zeleň, která je hranicí mezi prodávaným pozemkem a komunikací. Jde o to, jakým způsobem bude do budoucna zamezeno, aby skládka nebyla i na tomto pozemku. Je to předmětem několika opakovaných dotazů, proč na tomto pozemku je takový nepořádek. Pozemek, který je izolační zelení, nemůže být oplocen, proto není předmětem prodeje, ale bude součástí nájemní smlouvy za symbolickou cenu vlastníkovi pozemku tak, aby měl povinnost se o něj starat a zamezit znečišťování tohoto pozemku.
	K otázce ceny demolice. Nevidím tady pana ředitele Svobodu, v jeho rozpočtové kapitole tato částka byla v loňském roce v hospodářské činnosti uvedena, ale nebyla vyčerpána. Přišlo mi efektivnější tuto částku z rozpočtu na demolici nečerpat, ale pozemek nabídnout na trhu s podmínkou, že demolice bude realizována. Myslím, že co říkal pan arch. Kasl, není daleko, cena demolice se blíží částce, která tady zazněla. 

Prim.  B é m :
	Technická poznámka pan kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Omlouvám se za možné zneužití, ale domnívám se, že je to i technická poznámka.
	Upozorňuji na to po závěrečném slovu předkladatele, že v tisku Z 962 týkající se společnosti Ditrich a závěrů majetkové komise je v rozporu důvodová zpráva a návrh usnesení pro zastupitelstvo. Důvodová zpráva říká, že má být realizována případně i druhá nabídka tohoto výběrového řízení, návrh usnesení říká, že pokud nesplní podmínky první, řízení se ruší. Upozorňuji na tento technický nesoulad v materiálu.
	Omlouvám se za možné zneužití, jinou cestu jsem neměl, všiml jsem si toho až po závěrečném slovu předkladatele.

P.  K l e g a :
	Za tento technický nesoulad se omlouvám. Vznikl v době mezi zpracováním materiálu, jednáním hospodářského výboru a jednáním tohoto zastupitelstva, kde usnesení bylo upraveno ve smyslu požadavku hospodářského výboru.
	Majetková komise odsouhlasila většinu těchto majetkových transakcí. Majetková komise obsahuje celé politické spektrum ve svém zastoupení a zabývá se velmi důsledně jednotlivými body pro jednání komise. Stejně tak hospodářský výbor, jestliže projednává některé body, které jsou významnější ve smyslu rozpočtu hl. m. Prahy, případně se jedná o významnější majetkovou transakci a výbor si vyžádá tento bod na své jednání, i tato věc byla předmětem jednání hospodářského výboru zastupitelstva. Jelikož je to výbor zastupitelstva a doporučil tuto změnu, byla mnou jako předkladatelem v úpravě usnesení respektována. Omlouvám se, že součástí tisku není usnesení, případně zápis z jednání hospodářského výboru, ale je to dokument, který je veřejný a je přístupný na internetu. Pan předseda výboru by mohl možná doplnit mé slovo. 

Prim.  B é m :
	Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 24/1, Z 884 beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-1-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 888, bod 24/2 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-1. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 977, bod 24/3 s termínem 25. 10., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Konzultovali jsme teď znění protinávrhu k tisku Z 962, bod 24/5. Vysvětloval jsem předkladateli protinávrhu, že vypuštěním poslední věty by došlo k tomu, že jsou ve hře první dva bez rizika, když první nesloží jistotu, že se skončí. 

P.  K l e g a :
	S odvoláním se na usnesení hospodářského výboru nemám odvahu souhlasit s tímto návrhem – právě proto, že hospodářský výbor je výborem zastupitelstva. V tuto chvíli se s tímto návrhem neztotožňuji.

Prim.  B é m :
	Prosím o přesné znění protinávrhu. Technická pan kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Dámy a pánové, obávám se, že bod 1 je nehlasovatelný, protože i v něm je rozpor. Říká, že v tomto případě bude úplatný převod realizován předkladatelem druhé nejvýhodnější cenové nabídky. Ve čtvrtém odstavci říká, že pokud první nesplní, bude soutěž zrušena. Podle mého názoru je tam logický nesoulad. 

P.  K o v á ř í k :
	Vysvětlím, co je v předloženém usnesení. Je tam uvedeno, že společnost Ditrich, která již v tuto chvíli zaplatila 5 mil., má doplatit dalších 60 mil. Tím dosáhne její celková jistina výše 65 mil.
	Pokud by poté, co dosáhne jistina 65 mil., od prodeje společnost Ditrich odstoupila, bude realizována druhá nejvyšší nabídka a jistina ve výši 65 mil. Kč propadne. Pokud však společnost Ditrich nedoplatí 60 mil. tak, aby její celková jistina dosáhla 65 mil., bude soutěž zrušena.
(pokračuje Kovářík)
 
	Pan kol. Kaňák to možná ne přesně pochopil. Je tam mechanismuS, že na druhého dojde, ale pouze tehdy, pokud společnost Ditrich doplatí do 65 mil., a pak to vzdá. Jinými slovy: v případě, že společnost Ditrich doplatí do 65 mil. Kč, dosáhneme stejné hodnoty celkové kupní ceny, jako kdybychom to prodali přímo Ditrichům. 

Prim.  B é m :
	V tuto chvíli máme protinávrh pana arch. Kasla, který se hlásí s technickou poznámkou. 

P.  K a s l :
	Na dovysvětlení mého protinávrhu. Rozumím výkladu pana kol. Kováříka, bylo by to optimální. Věřím, že budeme mít 185(?nesrozumitelné) mil. tou či onou cestou, ale přesto mi připadá tak propastný rozdíl mezi druhou a třetí nabídkou, že si myslím, že by stálo zato, i kdyby 5 mil. propadlo prvnímu a nedoplatil 60, abychom získali 5 plus další miliony. Pořád je to obrovský kšeft a gratuluji panu radnímu k takovému výnosu. Je to velmi nestandardní postup, že rušíme, když první nezaplatí. Nerozumím tomu. 

P.  K o v á ř í k :
	Předkladatel se s protinávrhem neztotožnil. Protinávrh znamená vypuštění posledních dvou řádků v bodě I. schvaluje. Vede to k tomu, že na druhého dojde i tehdy, když Ditrich nedoplatí těch 60 mil.

Prim.  B é m :
	Je to protinávrh, se kterým se předkladatel neztotožnil s odkazem na stejný argument, který použil předkladatel protinávrhu, to znamená, že tak, jako existuje propastný rozdíl mezi druhou a třetí nabídkou, tak také existuje propastný rozdíl mezi první a druhou nabídkou. Rozuměl jsem, že se z tohoto titulu předkladatel neztotožnil s tímto návrhem. Proto budeme hlasovat nejprve o protinávrhu.

P.  K o v á ř í k :
	Hlasujeme o protinávrhu, který zní: v bodě I.-schvaluje se vypouští poslední dva řádky. 

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s tímto protinávrhem arch. Kasla? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 24-5-29. Protinávrh nebyl přijat.
	Nyní hlasujeme o původním návrhu.

P.  K o v á ř í k :
	Povodní návrh k tisku Z 962 pod poř. č. 24/4 ve znění předloženém radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-3-7. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 975 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-1-0. Návrh byl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 956, poř. č. 24/6 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-1-2. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 955 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-1-4. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 486 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0.

P.  K o v á ř í k :
	Z 916, poř. č. 24/9 – ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 905, bod 24/10 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 883 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 937, poř. č. 24/12 – beze změn.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-1-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 939, poř. č. 24/13 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-1. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 555, bod 24/14 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-0-4. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 902 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-1-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 990, bod 24/16. Protinávrh kol. Kasla:
	bod I.-ukládá radě hl. m. Prahy vypsat na prodej pozemků číslo parc. 2872, 2873 a 2874 v k. ú. Smíchov veřejnou obchodní soutěž s kontrolním termínem konec listopadu 2005. 
	Znamená to protinávrh k původnímu návrhu usnesení. 
	Dále zde byl návrh kol. Bursíkové na stažení, což je druhý k hlasování, pokud by první protinávrh neprošel.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro první protinávrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 39-2-16. Protinávrh arch. Kasla byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 917, poř. č. 24/17 – návrh usnesení beze změny. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 827, bod 24/18 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-2-2. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 964, bod 24/19 – beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 967 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 819, bod 24/22 – beze změny. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 819. Kdo je pro? Proti? Zdržel se hlasování? 56-1-2. Návrh byl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 976 – návrh usnesení se změnou termínu na 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 56-1-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 912 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 950, bod 24/25 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 974, bod 24/26 – beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-1-1. Návrh usnesení byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	966 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 25. Souhrnný předklad kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o 5 tisků, které jsou návrhem na úplatná nabytí pozemků v souvislosti s realizací staveb technické vybavenosti.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 818. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 820. Uzavírám rozpravu.
(pokračuje Bém)

	Otevírám rozpravu k tisku Z 949. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 738. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 667. Uzavírám rozpravu.
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 818, bod 25/1. Termín 25. 10., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 820 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 949, bod 25/3, beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 738, bod 25/4, s termínem 25. 10., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-1-3. Návrh byl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 667, bod 25/5, návrh beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 26.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva tisky, které jsou návrhem na bezúplatné nabytí vlastnictví pozemků. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 936. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 938. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 936, bod 26/1, beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-1. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 938, bod 26/2, beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 27.

P.  K l e g a :
	Jedná se o tisky, které jsou návrhem na bezúplatný převod.
	Tisk Z 784 je zde ve verzi A, protože byl z tohoto jednání již jednou stažen z důvodu nevyjasněné definice věcného břemene budoucího užívání a práva budoucího užívání jiných osob na tomto majetku. V dnešním tisku je tento problém v navrženém usnesení vyřešen.
	Tisk Z 960 projednává realizaci záměru zveřejněného 29. 6. Jedná se o návrh na bezúplatný převod pozemků, které budou sloužit k výstavbě základní školy v Říčanech. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 784A. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 960. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru. Byl ale ještě přihlášen pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Přeji Říčanům, aby si ve zdraví užili pozemků, které jim darujeme na výstavbu školy, ale nemělo by to být pravidlem. Myslím si, že Říčany špatně chránily pozemky pro veřejné vybavení, zastavěly je, rozparcelovaly domky a teď na úkor Olivovy nadace se řeší škola. Je to výjimečný postup. Olivova nadace se bránila i tady, aspoň jsme o tom diskutovali. Věřím, že soužití bude ku prospěchu obou a věřím, že tam bude stát dobrá škola.

Prim.  K a s l :
	Přeje si závěrečné slovo předkladatel?

P.  K l e g a :
	Myslím si, že tato poznámka asi zaslouží reakci. Jsme si samozřejmě vědomi, jaký je význam Olivovy nadace, jak prospěšnou činnost vykonává. Proto byla jedna z našich podmínek pro předložení tohoto materiálu k projednání v ZHMP mít vyjasněný vztah s Olivovou nadací a mít jednoznačně vydefinovaný souhlas Olivovy nadace, nikoli majetkoprávním úkonem, který je prostým úkonem, ale i budoucím záměrem výstavby školy v těsné blízkosti této nadace. 
	Jednou z podmínek nadace také bylo, že budoucí urbanistické řešení nebude svou výškou zasahovat do krajinného rázu blízkého okolí této nadace. Proto původně vydala nadace k tomuto záměru stanovisko relativně negativní. V materiálu jsou stanoviska obě. Následně svůj názor opravila poté, kdy s ní hl. m. Praha a Říčany za 
(pokračuje Klega)

účasti středních Čech projednalo budoucí urbanistické řešení školy, která je teď nově navržena. Je sice pavilónová, ale všechny stavby jsou maximálně do 1. nadzemního podlaží, jsou přízemní a nijak krajinný ráz okolí nenarušují. To byla jedna ze zásadních podmínek, za kterých byla nadace ochotna souhlasit s tímto záměrem. Proto si dnes dovolím předložit takovýto návrh. Domnívám se, že hl. m. Praha má tuto námitku ze strany Olivovy nadace vyjasněnu a vztahy mohou být nadále dobré. 

Prim.  B é m :
	Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Můžeme přistoupit k tisku Z 784A, pořadové číslo 27/1. Materiál je beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-1. Návrh byl přijat. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 960, bod 27/2, návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 896.

P.  K l e g a :
	Je to tisk, který je žádostí o směnu pozemků. Bude-li tato směna realizována, bude potvrzen současný stav užívání těchto pozemků. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 896, bod 28, beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 900.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 900 je návrhem na revokaci usnesení zastupitelstva ve smyslu navržené ceny, kde na základě jednání se zájemci, které vedl odbor obchodních aktivit, se zde navrhuje srovnat původní cenu zde schválenou na cenu, která byla nabídnuta následně.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 900 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 978.

P.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na změnu účelovosti již poskytnuté účelové investiční dotace pro MČ Praha 13, kde z akce infrastruktura Velká Ohrada, jejíž součástí je i výstavba vodovodního řadu, je potřeba oddělit právě část prostředků na výstavbu tohoto vodovodního řadu. Proto na základě žádosti MČ Praha 13 je zde předložena žádost o tuto změnu účelovosti. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 978 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 821. Slovo má pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 821 je tiskem podle mého názoru již rutinním, který je souhrnným materiálem 12 tisků, které v radě byly projednávány samostatně. Jedná se o řešení vlastnických vztahů pod objekty, které byly postaveny v rámci legislativy družstevní bytové výstavby platné do r. 1991.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 821. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 821, bod 31, beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat. 
	Z 940.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 940 je návrhem na svěření majetku městským částem.
	V případě MČ Praha 5 se jedná o svěření školních pozemků v lokalitě Košíře, v případě MČ Praha 6 o svěření parku v lokalitě Břevnov a pozemky, které tvoří jeden funkční celek v lokalitě Dejvice.

(pokračuje Klega)

	V případě Prahy 10 jde o pozemky definované jako zahrada a park, v případě Prahy 11 o území pod bytovými domy a zeleně v zástavbě v lokalitě Chodov a Háje.
	MČ Praha 13 žádá o pozemek u domu sociálních služeb a o zeleň, která je součástí základní školy. 
	V případě MČ Praha 17 jde o svěření nezastavěného pozemku určeného pro výstavbu sportovního areálu v lokalitě Řepy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 940 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 941.

P.  K l e g a :
	Je to tisk, který naopak navrhuje odejmutí správy majetku svěřeného městským částem, ať se jedná o komunikace, které budou předány následně do správy TSK, nebo veřejné osvětlení, které bude následně předáno do správy Eltodu, případně infrastruktury, která bude následně předána do správy Pražské vodohospodářské společnosti.
	Nad rámec těchto technických tisků je odejmutí čestného pohřebiště, které bude stejně dáno do následné správy Správy pražských hřbitovů.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k : 
	Návrh usnesení k tisku Z 941 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Bod s poř. číslem 34 – změny ve výborech. Nikdo není přihlášen.
	Dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. 

P.  K o v á ř í k :
	Pane primátore, k předchozímu bodu mám písemný návrh.

Prim.  B é m :
	V tom případě písemný návrh má přednost.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k bodu změny ve výborech:
	I. volí pana kol. Řiháka členem výboru ...

P.  K o u s a l í k o v á (?):
	Omlouvám se, pozdě jsem se přihlásila. Dovolila bych si zastupitelstvu navrhnout za odešlého Igora Němce z výboru pro výchovu a vzdělávání nového člena pana Miroslava Řiháka.

P.  K o v á ř í k :
	Správný název výboru je výbor pro výchovu a vzdělávání. Volí pana kol. Řiháka členem výboru pro výchovu a vzdělávání.

Prim.  B é m :
	Předpokládám, že s tímto návrhem kol. Řihák souhlasí. 
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Návrh byl přijat.
	Dotazy, připomínky, podněty a interpelace. Prvním přihlášeným je Jiří Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, dovolte mi, abych vás formou interpelace informoval o určitém výzkumu, nezávislém pohledu na situaci okolo zadávání veřejných zakázek hl. m. Prahou. Jedná se o společný výsledek práce s občanským sdružením Oživení a také s kolegyní Reedovou.
	Hlavním informačním zdrojem zde byla veřejně přístupná centrální adresa. Dívali jsme se konkrétně na zakázky zadávané hl. m. Prahou v uplynulých 12 měsících. Nejzajímavějším zjištěním bylo porovnání počtu veřejných zakázek zadaných v normálním zadávacím řízení, to znamená prostřednictvím soutěže, a počtu objemu veřejných zakázek zadaných prostřednictvím nestandardního postupu, tedy tzv. jednacího řízení bez uveřejnění, de facto postupu z ruky, kdy je jednáno s jedním zájemcem. Zákon o zadávání veřejných zakázek umožňuje tento postup ve výjimečných případech, např. v případech víceprací, v případech, kdy k tomu existují nějaké zvláštní technické, bezpečnostní důvody apod. 
	Na centrální adrese jsme zjistili dosti závažnou skutečnost - pouhých 12 zakázek zadaných formou standardní soutěže, z toho 6 zakázek bylo zrušeno. De facto bylo zadáno pouhých 6 zakázek formou normální soutěže, zatímco 82 zakázek bylo zadáno formou jednacího řízení bez uveřejnění, z ruky. Objem zadaný z ruky představuje cca 500 mil., zatímco objem zadaný soutěží 60 mil. 
	Myslím si, že už toto samo o sobě je dostatečným důvodem pro detailnější šetření, o něž bych chtěl touto formou požádat oficiálně předsedu kontrolního výboru, stejně jako předsedu protikorupční komise, proč město tak často přistupuje k zadávání v jednacím řízení bez uveřejnění, bez řádné soutěže.
	Největší počet těchto zakázek byl zadán prostřednictvím odboru městského investora. Zkoumání je možné omezit na odbor městského investora.
	Nejčastějším případem zakázek zadávaných z ruky bez soutěže jsou vícepráce. Zde můžeme najít několik případů, např. stavba chráněné byty Kunratice, v níž původně zvítězila společnost Průmstav s nejnižší nabídkou 87 mil., ale vícepráce ve výši 12,7 mil. posunuly tuto společnost až na 7. předposlední místo v rámci původních nabídek. 
	Další podobná významná stavba je Horní Měcholupy, Petrovice, zadaná firmě Skanska za nejlepší nabídku 88,2 mil., opakované vícepráce včetně víceprací typu zateplení fasády – zřejmě nebylo
(pokračuje Witzany)

předpokládáno v původním zadání – zvýšilo cenu zakázky o 73 mil. a původní cena Skansky se tak posunula na třetí předposlední místo v soutěži. 
	Dalším častým jevem jsou tzv. méněpráce, kdy na jedné straně dochází ke snížení rozsahu prací investiční akce a k určitému snížení ceny. Tady se dostáváme k situaci, kdy snížení rozsahu prací může být podstatně větší než snížení ceny. Děje se to zejména u akcí protipovodňová opatření. I tyto zakázky se dostávají mimo režim řádné soutěže.
	Dalším případem zakázek zadaných z ruky je oprava Karlova mostu, která byla zadána společnosti Zakládání staveb za 29,8 mil., 0,2 mil. pod limitem, kdy je možné použít zadání z ruky, ale v tomto případě je nutné oslovit 5 zájemců, a tedy porovnat 5 nabídek. Podle informací, které máme k dispozici, těchto 5 nabídek ve skutečnosti nebylo obdrženo, protože jako nejvyšší a nejnižší cena je uvedena shodná cena. 
	Dalším opakovaným případem je postupné zadávání zakázek na městský kamerový systém firmě KH Servis. V uplynulých 12 měsících se jednalo o 50 mil. I tady se nedomníváme, že existuje důvod pro použití jednacího řízení bez uveřejnění, tedy bez soutěže, pro udržování určitého monopolu pro tuto firmu pro další a další dodávky těchto elektronických zařízení.
	Domníváme se tedy, že jak kontrolní výbor, tak protikorupční komise by se měly zabývat jak konkrétními případy, tak celkovou situací v zadávání veřejných zakázek, zejména odborem městského investora. Pokud nedojde k přesvědčivému vysvětlení, tato kontrola by měla vést k širšímu externímu auditu, jako byl uskutečněn před třemi lety. Připomeňme si, že tehdy byly odhaleny stovky nedostatků. Myslím, že tento audit by bylo třeba zkontrolovat tak, abychom postoupili v celé oblasti trochu dál.
	Jak již bylo zmíněno kol. Reedovou, jako příklad transparentnějšího přístupu můžeme uvést databázi Magistrátu města Plzně, která umožňuje podstatně širší přístup k informacím veřejnosti, zatímco v případě hl. m. Prahy pracujeme dosud s velmi omezenými informacemi získanými z centrální adresy a ve velmi omezené míře z internetu hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Dovolím si požádat o slovo pana ředitele Trnku, který jistě velmi pozorně naslouchal. Prosím o reakci na nejpodstatnější části interpelaci kol. Witzanyho.

Řed.  T r n k a :
	Samozřejmě si uvědomuji, že problematika zadávání veřejných zakázek, ale především problematika následných víceprací, které se provádějí především na zakázkách, které investuje odbor městského investora, je velmi složitá. Uvědomuji si, že někdy dochází k poměrně značným nákladům, které jsou vynakládány proti vysoutěžené ceně. Mé přesvědčení je, že tyto vícenáklady a vícepráce, které jsou prováděny na těchto investicích, jsou náklady, které vznikají v průběhu stavby. Vznikly na základě skutečností, které nebyly známy při vypisování veřejné zakázky. Při vlastní realizaci dochází velmi často ke zjištění skutečností, které nemohly být známy. Při 

(pokračuje Trnka)

rekonstrukcích se např. mohou objevit některé skutečnosti týkající se sítí apod., které např. nemohly být zakresleny v plánech apod.
	Pokusím se této problematice více věnovat, sejdu se s panem ředitelem odboru městského investora a pokusím se vám dát konkrétnější výklad ke konkrétním namítaným stavbám a k vícepracím na těchto stavbách. Jsem připraven se s vámi i sejít a tuto problematiku s vámi zkonzultovat. 
	Má dlouholetá zkušenost je, že vícepráce velmi často vznikají právě z těchto důvodů, nikoli svévolným navyšováním ze strany investora, to je odboru městského investora v této chvíli především. Budu se tomu samozřejmě věnovat a jsem ochoten se s vámi sejít.

Prim.  B é m :
	Část apelu byla na předsedu protikorupční komise. Velmi pozorně jsem poslouchal a vezmu si z toho ponaučení. Jsem přesvědčen, že odbor městského investora bude schopen zdokladovat každou veřejnou zakázku, která běžela mimo – podle litery zákona, ale mimo rámec veřejného výběrového řízení, např. výzvou jednomu nebo více zájemcům.
	Dalším přihlášeným do rozpravy je pan zastupitel Jaroš, připraví se pan zastupitel Ambrož.

P.  J a r o š :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, malé zamyšlení nad otevřeností radnice. Myslím tím Magistrát.
	Ve Večerní Praze v pátek 9. 9. letošního roku vyšel článek s nadpisem Turisty okrádají i na radnici. Když jsem si nadpis přečetl, polilo mě horko, ale teta z Berouna má hned jasno. 
	Proč Magistrát utrácí miliony korun za reklamní kampaň s názvem Spát budeme až doma, a neřeší problémy, které cizince pálí? Těmi okruhy, která teta z Berouna nám předkládá k řešení, jsou: neotevřená veřejná WC. Možná, že by se mělo přijmout více strážníků, protože čím více strážníků, tím méně kapsářů. Zaplatit jim kursy angličtiny. Pak si dovoluji tvrdit, že práci Policie suplují pracovníci cestovního ruchu apod.
	Myslím si, že tady jde o nehoráznost nejhrubšího zrna. Chtěl bych poprosit pana nám. Blažka, aby dal razantně najevo, že práce Městské policie je dlouhodobě na solidní úrovni. 
	Přimlouval bych se za to – a to směřuji k řediteli Magistrátu ing. Trnkovi, aby v obou vrátnicích byl výkon služby preciznější. To, co se tam dnes předvádí, nemá nic společného se zásadou otevřenosti radnice vůči občanům. Každá váženější instituce nejen v centru Prahy, ale i na okraji, má recepci a silnější dozor. Jen sem k nám může jít strejda z Chánova.

Prim.  B é m :
	Chce reagovat pan nám. Blažek? Na interpelaci bude písemná odpověď. 
	Slovo má pan zastupitel Ambrož, připraví se Jan Kasl.

P.  A m b r o ž : 
	První dvě interpelace jsou písemné, o nich nebudu mluvit, budu mluvit ke třetí.

(pokračuje Ambrož)

	Bezdomovectví je jedno z témat, které je dosti nepříjemné a není ani v sociálním výboru velká ochota o něm diskutovat. Většinou diskuse za 2 – 3 roky končila pouze kolem zimních nocleháren, ale o resocializačních programech a pod. to nebylo. Proto jsem oceňoval, že úředníci třeba z městského centra sociální služeb a prevence za první dva roky vytvořili dva materiály k bezdomovectví a zařídili sčítání bezdomovců v Praze. Ocenil jsem ještě více, když další úředník ze sociálního odboru v tomto roce na jaře předložil materiál, který byl nejen analýzou, ale byl k němu připojen i návrh řešení bezdomovectví. 
	Je ovšem škoda, že když tento materiál oživil názorovou rovinu ve výboru, že se zalíbilo řešení, že najednou materiál schválený výborem od června úplně zbytečně zahálí někde u asistenta primátora pana Kopeckého. Chápu, že pan primátor, když nedorazil na jednání výboru v této věci, že se chtěl tímto materiálem také zabývat, ale když si vezmu, že já jako neuvolněný musím si v práci nejdříve odpracovat 8 nebo 9 hodin, a pak se teprve mohu věnovat odborné činnosti zde na radnici, primátor – ať se na mne nezlobí, je ve výhodě, protože je neuvolněný, může si udělat čas ve vhodnou dobu a přijít.
	Tři měsíce se na materiálu pořádně nezapracovalo, a pokud přišly žádosti o změny, byly urychleně úředníkem odboru provedeny a vráceny zpátky asistentovi. Bohužel, teď je opět situace, že se pan asistent nějaký týden nevyjádřil a čeká se na jeho odpověď. Natahuje se to takto zbytečně tři měsíce. Materiál jsme mohli již odhlasovat už 1. září bez problémů. 
	Když se tak nestalo, byl bych rád, kdyby to prošlo radou a zastupitelstvem během listopadu. Není důvod to natahovat.
	Podobně mě překvapilo to, že existuje jistá iniciativa poslance Laštůvky o sto milionech korun na azylová zařízení, právě taková, která potřebujeme pro bezdomovce. Bylo to určeno pro 4 magistrátní města – Prahu, Brno, Ostravu, Ústí nad Labem. Překvapilo mě, že z toho vybereme necelých 10 mil. Kč.
	Další mé zklamání kolem těchto záležitostí je také fungování odborů OMI, OSM, obchodních aktivit, které musely být několikrát vyzývány výborem a paní radní, aby vyhledávaly místa, kde by centra pro práci s bezdomovci mohla vyrůst. Bohužel, často žádosti byly bez odezvy a musely být opakované. Když se k něčemu dopracovalo, nakonec místo, které bylo vyhledáno, smetly městské části. Rád bych, aby to slyšeli i starostové z městských částí. Uvědomte si, že bezdomovce máme v celé Praze. Jestli se bráníte v městských částech, abyste tam centra pro ně neměli, aby byla někde jinde, děláte jen to, že si přehazujete Černého Petra, nic se nevyřeší a programy resocializační nabízeny nebudou. Uvědomte si, že první bezdomovci vznikli již v r. 1990. Byli to např. vězni, kteří byly propuštěni na amnestii, byli to pomocní dělníci, stavební dělníci a montéři, kteří bydleli na ubytovnách, které podniky zprivatizovaly. Ne všichni bezdomovci se jimi stali jen z vlastního přičinění. Čím déle tito lidé jsou na ulici, jejich degradace osobnosti je taková, že se nakonec stávají spíše nepřáteli společnosti.
	Uvědomte si, že každý měsíc, který je takovýto člověk na ulici, je to jeho ztráta a jeho postavení se proti společnosti. Bude s námi bohužel bojovat.

(pokračuje Ambrož)

	Proto bych byl rád, kdybychom všichni zastupitelé hl. m. Prahy změnili názor a udělali všechno pro to, aby aspoň části bezdomovců bylo umožněno projít resocializačními programy zpátky mezi nás, do naší společnosti.

Prim.  B é m :
	Odpovím písemně na tu část, která byla adresována mně. Jinak 99% interpelace bylo adresováno paní radní Halové.
	Dovolím si na mikrofon říci tři téze.
	Za prvé – chceme využít dotací ministerstva práce a sociálních věcí.
	Za druhé – asistent s tím nemá nic společného, a ani nemůže, protože v systému organizačního řádu fungování tohoto úřadu asistent nemá žádné kompetence, natož pravomoc. 
	Za třetí – zmínění pracovníci příslušného odboru se v určité chvíli zachovali trochu jako marťani. Není možno si myslet, že by azylové zařízení pro bezdomovce mohlo vzniknout v nějakém zařízení, které je kolaudováno jako administrativa a které nemůže z titulu kolaudačního rozhodnutí fungovat jako zařízení lůžkové. Není možné si myslet, že je možné do relativně komplexní administrativní zástavby vsadit azylové zařízení pro bezdomovce – s ohledem na to, že musíme respektovat zákony. Chápu, že odbor možná nemá zkušenosti – dělá to poprvé, neumí se zorientovat v terénu a přijde s nějakými nápady. Stále věřím, že to dotáhneme do konce. 
	Mohu vám potvrdit, že mou snahou je udělat vše pro to, abychom čerpali dotaci, kterou slíbil pan náměstek – zastupitel dr. Hošek. Jsem přesvědčen, že nezbude, než aby tu část k dotaci, kterou bude nezbytné dodotovat z dalších zdrojů, dodotovalo hl. m. Praha ze svého rozpočtu. Jinak to ani do budoucnosti nemůže dopadnout. 
	Slovo má Jan Kasl.

P.  K a s l :
	Má interpelace se týká rady, ale spíše možná vás, pane primátore, protože jste byl předsedou výběrové komise a jste předsedou rady. Týká se výběru nového ředitele Městských divadel pražských Ondřeje Zajíce. 
	Musím konstatovat, že se podle mého názoru dopustila komise a následně rada několika pochybení, včetně úřadu. Porušení pravidel ve vypsání řízení, kde byl vytištěn inzerát – požadavek vysokoškolského vzdělání magisterského směru, což bylo v průběhu řízení opraveno na vysokoškolské vzdělání, tudíž stačí i bakalářské vzdělání. Odpověď, kterou poslal pan ředitel odboru Kněžínek, považuji za velmi komickou, že „magisterského“ bylo vyškrtnuto v průběhu výběrového řízení proto, aby si snad někdo nemyslel, že se nemohou přihlásit inženýři ekonomie. Myslím si, že 16 let po revoluci všichni rozumí tomu, co je bakalářský stupeň, magisterský stupeň a doktorandský stupeň. Magistři nejsou jen v lékárnách, jak jistě všichni víme.
	Konstatuji porušení pravidel. Dokonce při konzultaci s právníky padla otázka, jestli to není porušení zákona – zneužití pravomoci veřejného činitele. Ještě pan radní Černý médiím oznamoval před radou, že by bylo nejlépe zrušit výběrové řízení, protože došlo k porušení pravidel. Jestliže se uprostřed fotbalového utkání změní pravidla a místo nohama se hraje rukama, považuji to za nestandardní.
(pokračuje Kasal)

	Složení komise. Nepamatuji se z minulosti tohoto zastupitelstva, že by někdy výběrovou komisi na ředitele divadla vedl primátor. Je to zvláštní libůstka, nic proti ní, ale je to velmi nestandardní a neobvyklé. Komise složená čistě politicky s jediným panem Gregorinim z Divadla na Vinohradech. Čili politický výběr ředitele. Velmi nestandardní postup. Pan exradní Němec se nikdy něčeho takového v minulosti nedopustil. 
	Přechod Městských divadel pražských do transformace. Když jsme v r. 2002 odstartovali tři divadla, podporoval jsem tuto koncepci a myslím si, že je správné, aby se divadla ucházela v soutěži o granty a i kamenná městská divadla měla srovnatelné podmínky s těmi nekamennými s tím, že se dohodne určitá koncepce, kdy se vyjme Národní divadlo, padalo tam i ABC divadlo jako komornější a bulvárnější scéna, padalo tam divadlo v Karlíně jako Hudební divadlo a byl tam orchestr FOK. Všechna ostatní divadla měla přecházet na grantový systém. 
	Bohužel, vyhodnocení se po roce nekonalo, nevím o něm, nikdo z našich kolegů neslyšel, že by se po 2,5 letech systém vyhodnotil. Další výhrada – nestalo se. Hrozí, že ABC spolu s Rokokem, čili Městská divadla pražská, se vydají na cestu odpoutání se od města, na cestu o. p. s. či jiného subjektu a budou závislé na čtyřletém grantu. 
	O to závažnější se mi zdá osoba ředitele, která by měla řídit divadla v takovém složitém transformačním období. Ondřej Hráb, pan Suchý a pana řed. Procházka u Minoru – to jsou osoby, které divadlo vedly, prošly s ním tranformací a dokázaly to úspěšně provést. Zvolit si mladého režiséra, který možná ani neprokázal, že je úžasný režisér, ředitelem, je velmi odvážné. 
	Čekáme problémy také s tím, že se scény, které jsou v nájmu u majitelů, kteří od r. 1990 změnily trochu názor na filantropickou nájemní smlouvu – v ABC U Nováků je to r. 2030, bez inflace, symbolické nájemné, velmi dobré podmínky. Dva vlastníci zemřeli, paní baronka údajně váhá, když se změní subjekt z příspěvkové organizace Městská divadla pražská na nějaké ABC o. p. s., jestli bude ochotna podepisovat výhodnou smlouvu. Rokoko je v domě, kde je provozován hotel. Pan hoteliér se už rozhlíží po prostoru divadla. Bylo by to jistě vítané kongresové centříčko v centru Prahy.
	Osoba pana Zajíce. Nechci ho komentovat, je v tom jakoby nevinně – omlouvám se, spojím to s druhou interpelací – neuspěl v konkursu na ředitele Rokoka, neuspěl ani v psychotestu. Údajně existuje papír – rád bych se dozvěděl v písemné odpovědi od pana řed. Kněžínka, že nebyl nikdy žádný zápis z výběrového řízení, v němž bylo konstatováno, že nesplnil podmínky, protože nesplňoval kvalifikaci.
	Mám dokázáno, že se začal zajímat o ekonomiku v posledním půl roce, že začal zjišťovat, co je to o. p. s., jak věci fungují. Myslím si, že sám není schopen ekonomicky divadlo řídit. 
	Hazardujeme zde s kulturou, s hodnotou, na které i pan primátor ve svém vyjádření v dnešním monitoringu staví svou lásku k Praze. I já ji stavím a mám o kulturu trochu starost. 
	Druhá interpelace je na TSK, parkoviště Tréglova, Barrandov, kde TSK podepsalo smlouvu na parkoviště soukromé firmě, která provozuje či vlastní sousední restauraci. Zhruba 60 občanů z oblasti kolem Tréglovy ulice nemá kde parkovat, pokud nezaplatí 800 Kč
(pokračuje Kasl)

měsíčně. Není to žádné parkoviště na okraji města, které by mělo sloužit k tomu, aby se auta ochránila, aby tam byla v bezpečí, jde o parkoviště, které je umístěno u pošty, u restaurace, v živé části Barrandova. Mají tam údajně zůstat 3 stání pro invalidy a 2 stání pro veřejnost. To zcela jistě nebude ideální. 
	Petice je na www.parkoviště.u nás.cz. Jednali o tom naši zastupitelé na Praze 5, ale protože TSK je městská organizace, požádali nás, abychom toto tlumočili a zeptali se, jak jsou možné takovéto smlouvy – příště se jim vyvarovat, či tuto smlouvu nějakým způsobem zpochybnit. Údajně se tam oplocuje a je vše podepsáno. 
	Děkuji a prosím o písemné odpovědi na obě interpelace. 

Prim.  B é m :
	Nemohu si odpustit aspoň na první část částečně odpovědět ústně. Písemná odpověď bude daleko obsáhlejší.
	Začnu tím jednodušším – kultura v Praze, dominanta. V žádném případě si ji nemůžeme nějakým způsobem ohrozit. 
	Městská divadla pražská, otázka, že by se měla privatizovat, možná úzkostné představy, co termín může skrývat, považuji za naprosto irelevantní, nemožné. Městská divadla budou fungovat jako Městská divadla pražská, jako obecně prospěšná společnost, jako úspěšně funguje Činoherní klub nebo Archa.
	Trochu mě mrzí, že silná slova zaznívají z úst pana arch. Kasla obecně na adresu pražské kultury a celého procesu transformace části kulturní scény, tedy aspoň divadelních scén. Mrzí mě, že to zaznívá teď, protože máme za sebou roční práci, která byla prací naprosto veřejnou, kam jste byl pravidelně zván, kdykoli jste se mohl dostavit. Stovky hodin jednání pracovních skupin, veřejných workshopů a seminářů, kde samozřejmě klíčovým aspektem debat byly dva okruhy: grantový systém, grantové schéma, jeho tansparentnost, jeho přiblížení se nějakému modernějšímu evropskému standardu – to je na světě. Rada schválila, nová grantová komise existuje, systém je zrcadlový k systému, který je používán v Amsterodamu a v řadě jiných evropských metropolích.
	Koncepce kulturní politiky: klíčovou součástí koncepce kulturní politiky byla otázka, co dál s pražskými divadly. 
	Teze číslo tři: urychlená transformace, nebo aspoň zrychlená transformace proti pomalému transformačnímu procesu – nezpochybnitelné ano s těmi výjimkami, které pan architekt uvedl – Galerie, Městská knihovna, s velkou pravděpodobností jedna klasická divadelní scéna typu Divadla Na Vinohradech, Planetárium – a tím to končí. Všechny ostatní soubory budou procházet transformačním procesem s vyhodnocením, kterého se pan architekt neúčastnil, ale jsem připraven si udělat na pana architekta vlastní čas a provést ho vyhodnocením, které máme k dispozici. Ukazuje se, že to co jsme začali, je proces úspěšný a mělo by se tak pokračovat s dalšími divadelními scénami.
	Výběrové řízení – proč v komisi zasedal primátor a proč se tím zabýval? Je to prosté. Především proto, že mou iniciativou bylo vytvoření veřejné debaty, na jejímž konci byla práce dvou pracovních skupin, zangažování zástupců veřejné obce, iniciativy Čtyři body pro kulturu a dalších iniciativ. Za prvé proto, že jsem věnoval této oblasti ¾ roku času.

(pokračuje Bém)
 
	Za druhé ale také proto, že v tomto konkrétním období odešel radní pro kulturu za jinou prací, byl povýšen na post ředitele Úřadu pro ochranu osobních údajů. V té době neřídil kulturní politiku nikdo jiný než primátor. Rada neměla ještě svého radního pro kulturu. Z titulu tříčtvrtěroční návaznosti to byla má kompetence. Že bych chtěl být předsedou komise – to v žádném případě. Spadlo to na mne jako kus cihly. 
	Za další – bylo tady výběrové řízení – aniž bych viděl nebo kontroloval nějaké zadávací formuláře, to je záležitost úřadu. Úřad to musí dělat dobře. Když to úřad nedělá dobře, zaslouží si potrestání a kritiku.
	Že došlo k disproporci mezi jedním a druhým inzerátem a mezi nějakým vyjádřením na internetu – to zřejmě je možné a za to jsem se několikrát na veřejnosti za úřad – ne za sebe – omluvil. Je to věc, která musí být v této interpelaci adresovaná řediteli Magistrátního úřadu. Ředitel Trnka poslouchá a na tuto část interpelace, pane architekte, odpoví písemně sám. Nechci v žádném případě přebírat odpovědnost za někoho jiného. To se mne netýká, ať si to vyřídí pan ředitel Trnka. Bylo tady nějaké pochybení, bylo tady nějaké potrestání. 
	Navzdory tomu, že tady bylo pochybení, přiznám se, že je mi úplně lhostejné, zda ředitelem divadla je člověk s bakalářským, s magisterským, s inženýrským vzděláním, se vzděláním lékařským. Chci, aby to byl kultivovaný a vzdělaný člověk, aby o divadle něco věděl a aby nás přesvědčil svým transformačním projektem. 
	Výběrové řízení na ředitele bylo neseno v duchu kdo předloží nejlepší transformační projekt. V komisi sedělo asi 10 lidí, transformační projekt pana režiséra Zajíce byl nejlepší a nezpochybnitelný. Proto také vyhrál. Nedovedu si představit, že bychom rozhodovali jinak. 
	Podrobnější rozklad v reakci na vaši interpelace, pane architekte, bude v písemné odpovědi. Na část o úřadu odpoví pan řed. Trnka.
	Dalším přihlášeným do interpelace je pan dr. Prokeš. Má slovo.

P.  P r o k e š :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, v dopravní politice hl. m. Prahy schválené tímto zastupitelstvem máme zásady preference MHD a pokud možno omezování individuální automobilové dopravy. Koncepce je již 9 let stará a situace se zejména v centrální oblasti města zhoršuje. Přibývá protestů obyvatel právě centrálních částí města proti zhušťující se automobilové dopravě. 
	Město se snaží něco dělat, ale nestačí investice. Tady bude zajímavé při projednávání rozpočtu na r. 2006 podívat se, jestli převažují investice do nesilniční dopravy. Obávám se, že tomu stále tak není. Investiční politika je jeden nástroj k tomuto naplňování.
	Druhý nástroj jsou technická opatření, různé šikany, světelná signalizační zařízení, a třetím nástrojem je propagační politika města. U toho se musím zastavit.
	Před 3 – 4 roky jsme poukázali na případy, kdy se ve vozech metra objevila reklama na automobily, dokonce s textem „přestupte si“, a s podtextem „nebuďte socky, co byste jezdili metrem“. Poukázali jsme na to, okamžitě bylo zasáhnuto a plakáty z vozu metra zmizely.
(pokračuje Prokeš)
 
	Zřejmě nebylo přijato systémové opatření, a to je obsah mé interpelace. Minulý měsíc se objevily ve všech stanicích metra na podlaze velkorozměrové nálepky s reklamou opět na nákup automobilů, zatímco město vydává peníze např. v rámci Týdne mobility na malé letáčky A4 – jezděte autobusem, jezděte metrem, jezděte tramvají, které byly v září umístěny v čekárnách MHD, takže přesvědčují přesvědčené, kteří těmito dopravními prostředky jezdí, místo toho, aby byla velkoplošná reklama umístěna na dohled od parkovišť velkých firem apod. 
	Na druhé straně město kontraproduktivně dělá reklamu automobilovým firmám právě ve stanicích MHD, takže se může stát, že nám kvůli tomu budou ubývat klienti MHD.
	Prosím o systémové opatření, aby k tomu nedocházelo.
	Má druhá interpelace není interpelací, ale stížností na to, že nebyla vyřízena má poslední interpelace z minulého zastupitelstva. V závěru interpelace jsme žádal, aby rada předložila zastupitelstvu návrh na změnu jednacího řádu tak, aby bylo možno v rozsahu dvou minut reagovat na ústní odpověď na interpelaci. To se nestalo, nedostalo se mi ani odpověď, proč by k tomu nemohlo dojít. Znovu o toto žádám. Místo toho jsem zase obdržel odpověď systém „o koze a o voze“, kdy jsem byl obviněn z toho, že neumím číst odpovědi na interpelace. Podíval jsem se na stenozáznam své poslední interpelace, kde jsem jasně řekl, že jsou zastavovány podchody v centrální části Prahy – jednalo se o množné číslo. Jako příklad jsem uvedl Můstek. Uvedu jiný podchod: podchod pod severojižní magistrálou mezi Muzeem a Vinohradskou třídou, který je rovněž zastavěn z poloviny šířky stánky. Zkuste, aby se tam v pěší špičce maminka s kočárkem nebo cyklista vedoucí jízdní kolo dostali. Zkuste si to představit v davu pěšáků, kdy se tam lidé mají vzájemně vyhýbat.
	Problémem je zastavování podchodů obecně, nikoli podchodu na Můstku.
	Problémem je cestička od výtahu ze stanice metra Muzeum C, která nevede nikam. Odpověď, že mají maminky s kočárky a invalidé použít druhý chodník k magistrále, je naprosto scestná. Opakuji otázku: co potom budou na magistrále dělat? Odpověď pana radního Šteinera, že do Washingtonovy ulice je to stejně daleko, postrádá logiku. Stačí si zkontrolovat ortofotomapu. Je to dvakrát tak daleko. Proto opakuji svůj podnět a žádám na to kladnou odpověď, aby byla zřízena nová cestička přímo od výtahu ke křižovatce ulice Washingtonovy s ulicí Politických vězňů. Tato nová cestička by byla přímá, rovná, s rozumným sklonem, snadno zdolatelná i invalidními vozíky, a to v poloviční délce než oklika navrhovaná panem radním Šteinerem.

Prim.  B é m :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Znovu konstatuji, že pan kol. Prokeš mystifikuje, protože minule tady hovořil o tom, že doporučuji někomu ve své odpovědi, aby šel po magistrále, a co by tam asi dělal. Upozornil jsem ho na to, že doporučuji využít chodník vedený podél magistrály. Pokud pan dr. Prokeš rozdíl mezi slovy „podél“ a „na“ nechápe, pak je mi líto. 
	Ještě jednou zopakuji: trasa, o které hovoří pan Prokeš, která je opravdu někdy blokována automobily a dalšími překážkami, která je vedena od výtahu k sídlu ústředního výboru strany pana Prokeše – nejedná se tam o Washingtonovou ulici, ale o ústřední výbor jeho partaje – tato cesta je nebezpečná, jak jsem ve své odpovědi uvedl. To nám pan doktor zatajil. Cituje jen ty části, které se mu hodí. Opakuji, že cesta je nebezpečná, její sklon dokonce i v letních měsících je pro vozíčkáře i pro rodiče s kočárky nebezpečný. O zimních měsících ani hovořit nebudu. 
	Proto ve své odpovědi ve spolupráci s odborem dopravy doporučujeme chodník vedený paralelně s magistrálou, a poté s mírným sklonem ulice Politických vězňů. Vzdálenost je srovnatelná, není pravda, že je dvojnásobná. Je o něco málo delší – asi o 10 – 20 %. Je podstatně bezpečnější a s magistrálou nemá vůbec nic společného. Nezavádí žádného chodce, natož vozíčkáře nebo rodiče s kočárky na magistrálu, je pouze vedena rovnoběžně s ulicí Wilsonova, zvanou též severojižní magistrála. 
	Tímto opakuji, že nemám na co dalšího odpovídat. Odpověď má i odboru dopravy plně vyčerpala podnět, který kol. Prokeš přednesl. Nemám k tomu více co dodat.
	K první části jeho dotazu – je to spíše procedurální záležitost. Je to pro návrhový výbor, nemá to s resortem dopravy nic společného. K tomu se nehlásím.
	K problematice spojnice výtahu ze stanice Muzeum na trase C a ústředního výboru komunistické strany znovu opakuji, že jsem již vyčerpal vše, co k této otázce tento Magistrát, případně samospráva města má co říci.

Prim.  B é m :
	Konstatuji, že interpelace jsou vyčerpány. Konstatuji, že jsme vyčerpali program jednání zastupitelstva. Dovolím si poděkovat všem, kteří zůstali do jeho závěru a přeji vám krásné odpoledne. Uvidíme se za měsíc. Na shledanou.